136 
planen, hvilka gifva med interferensbilder mycket uppblandade 
reflexer, några nogranna vinkelvärden icke kunna erhållas. 
Den tvillingsstreekning, som af Förstner anföres på c-pl. 
är sålunda i enlighet med detta betraktelsesätt att betekna 
såsom en  vieinal-streckning, som hos den monokliniska fält- 
spaten går i blott en rigtning, i zonen b—e, hos den rhom- 
biska baryten deremot i tvenne rigtningar (zonerna ab—e 
och aäb—e). Detta sistnämnda synes vara fallet med rhom- 
biska kristaller i allmänhet, försedda med vicinal-streckning, 
så t. ex. hos de af Schuster 1. ce. beskrifna Danburitkristal- 
lerna äfvensom hos Brookitkristaller från New-York anförda 
af Groth (Die Mineralien-Sammlung der Kajs. Wilhelms Uni- 
versität Strassburg p. III). De förras makropinakoid (a-pl.) 
och de sednares bas. pinakoid (c-pl.) äro nämligen brutna 
i fyra fält med mer eller mindre tydlig vieinalstreckning, 
gående i zonerna a—b och a—e, resp. e—3a och c—b. 
I sammanhang med den vicinalstreckning, som Brookit- 
kristaller stundom förete, står väl den monokliniska formut- 
bildning de visa, och som föranledt Schrauf att betrakta 
brookit såsom monoklinisk, men hvilken af Groth (1. ec) 
väl med rätta betecknats såsom en genom störing i kristal- 
lisationen uppkommen afvikelse från den normala rhombiska 
symetrin. En mätning, som jag utfört på en brookitkristall 
från Ural, hvilken genom ensidig utbildning af doma-ytorna 
i zonen a—c företer en monoklinisk formutbildning gaf 
vinklarna: 
Ne = SING FSE RR ROS 
Sö Se CNE ONDE ar dö = DÖK 
ENAT (VIL OM SER ENA = 010 MI) 
och den visade sålunda åtminstone i det närmaste en rhom- 
bisk symetri. 
Samma förhållande, nämligen vicinalstreckning i pina- 
koidal rigtning, eger rum äfven med den i öfrigt med baryt 
analoga cölestinen, att döma af kristaller från Sicilien, do- 
matiskt-pelarformigt utbildade i a-axelns rigtning, på hvilkas 
smala bas, spjelkningsytor en dylik vicinal-reffling förefinnes, 
