143 
sista af ofvananförda vinklar svarar åter den, af v. Rath hos 
nämnda anorthit funna vinkeln 130 : 120 (z: &) = 119 56” 
(berm==1 11121). 
Prisma-vinkeln ab : ab' (1.: b') = 589 20' skiljer sig 
något från den normala vinkeln (589 50) hos albit-tvillingarna. 
En sådan anomali i afseende på prisma-vinkeln eller i all- 
mänhet vinklarna i prisma-zonen är dock icke något för al- 
biten ovanligt. Detta står möjligen i samband med den för 
albit så vanliga tvillingsbildningen och särskiljer albiten från 
den i jemförelse dermed i afseende på sina vinkelförbållan- 
den synnerligen konstanta anorthiten. 
Oregelbundenheten i albitens kristallisation röjer sig äf- 
ven i de vicinala reflexerna på dess ytor. På ifrågavarande 
albitkristaller från Pytterlaks gifva visserligen prismaytorna 
mestadels enkla reflexer, men brachypinakoiden (b-pl.) två 
eller flere med omkring 1,59 bågafstånd. Albitkristaller 
från Ural, hvilka jag önskat underkasta en goniometrisk be- 
stämning till jemförelse med de från Pytterlaks, visade sig 
trots sina glänsande ytor omöjliga för en noggrann sådan 
på grund af den stora mängden af reflexer (dels af vicinal- 
lameller dels af hypoparallela individer), som dess ytor före- 
tedde. 
38. Kristalliserad 'andesin i pegmatit från Åreskutan i 
Jemtland. 
Vid en resa i Jemtland sommarn 1883 fann jag på 
spetsen af detta 5000” höga berg gångar af hvit pegmatit 
genombrytande den härstädes förekommande skiffriga horn- 
blendefelsen och gabbron, och i denna pegmatit kristaller af 
andesin. Kristallerna äro visserligen något otydliga; dock 
kunna med temlig säkerhet följande ytor urskiljas: 
e (001). b (016). b (010). ab (110). ab, (130). ab (110). 
abe (1VI).ape (TN ae ROT. 
De förete en triangulär form i genomskärning, ana- 
logt med lindsayit-kristallerna (Mineral. Medd. af F. J. 
Wik VIII 32), hvarmed de äfven öfverenstämma deri, 
