156 
porös glasartad massa, innehåller deri insprängda små kri- 
staller af plagioklas, bronzgit, augit och magnetit, således 
samma beståndsdelar, som blifvit funna i Krakatoa-askan af 
A. Daubrée (Comptes rendus Dec. 1883), H. Reusch (Neues 
Jahrb. fär Mineral. 1884, 78), A. Sauer (Chem. Central- 
Blatt, März 1884) m. fl.,, hvaraf synes, att denna pimsten i 
sjelfva verket härrör från Krakatoa, alldenstund den: vulka- 
niska askan intet annat är än en sådan pimsten, söndersmu- 
lad vid den våldsamma eruptionen. 
Plagioklaskristallerna förete ytorna b. ab. ab. äbe. ä,e. 
ec (ooP jr WP. coe'P. P..2P ce: oP) eller de hos invuxna 
fältspatskristaller vanliga formerna. De äro tvillingskristaller 
enl. Carlsbader- och Albit-tvillingslagarna. : Någon vinkel- 
mätning tillåta icke de skrofliga kristallytorna, men en mät- 
ning af den ingående vinkeln mellan de tvenne i en tvilling 
sammanvuxna individernas bas. plan ce : e' gaf vinkeln 1712 
54" 30”. hvaraf erhålles vinkeln 
b : ec = 850 51" 15”, 
en vinkel, som närmast ansluter sig till den hos labradorn i 
ofvananförda serie. Också uppgifver sig Sauer (1. e.) ha 
funnit de af honom analyserade. plagioklas-fragmenterna äga 
en till labradorn närstående sammansättning. Dock bör mär- 
kas, att en bestämning af spec. vigten af några kristallfrag- 
menter medelst KaHgJ, visade en mindre spec. vigt än la- 
bradorns eller lika med andesinens eller t. o. m. något min- 
dre. Denna låga spec. vigt kan väl t. e. d. härröra af nå- 
' got inblandadt pimstensglas; men äfven det optiska förhål- 
landet af några af mig undersökta kristaller närmade sig 
andesinens. Möjligen finnas: flere länkar af plagioklas-serien 
närvarande. Sauer: anför äfven något samidin. 
De gulbruna bronzit-prismerna af,blott. 0,05—0,1 mm. 
tjocklek, hvilka i polariseradt ljus tydligen ge sig tillkänna 
såsom rhombiska, visa en stark dikroism: nämligen grön 
färg i ce-axelns rigtning, brun resp; rödaktig i biaxlarnas 
rigtningar. Af augitkristaller har jag endast funnit ett 
par stycken af ljusgrön färg och med föga dikroism, den 
