162 
af en mörk, hufvudsakligen af fältspat (orthoklas), qvarz 
och biotit bestående, således granitisk bergart, dock af hö- 
gre spec. vigt än de nyssnämnda gånggraniterna nämligen om- 
kring 2,7: 
Äfven i den till Jaala angränsande Mäntyharju socken 
förekomma diabasarter analoga med dem från Jaala. Ett 
af Ingeniör Nordqvist till mineralkabinettet inlemnadt prof- 
stycke af en  porfyrartad diabas jemte prof på titanhaltig 
magnetjernsand, tydligen härstammande från denna, företedde 
en likadan rikedom på fältspat (labrador), genomdragen af 
sprickor med en grön förvittringsprodukt. 
Bas. eruptiver från Nastola. Tvenne varieteter har 
jag härifrån varit i tillfälle att undersöka: den ena (från 
Kukkasjoki) en hypersthen-olivin-diabas, snarlik den gabbro- 
artade diabasen från Jorois (F. J. Wiik; Geol. iakt. under 
en resa i östra Finland 1: c. p. 15), den andra från Kivijärvi 
en gabbrodiorit eller proterobas. Den förra af dessa företer 
en ganska komplicerad sammansättning bestående af hyper- 
sthen (brunröd t. f. af de insprängda mikroliterna), enstatit 
(färglös), diallag (brun med svarta mikroliter), augit (grön), 
olivin, delvis serpentiniserad, samt lubrador. Hypersthenen 
förhåller sig till enstatit på samma sätt som diallag' till au- 
git, i det nemligen hypersthen och diallag förete tydlig pi- 
nakoidal afsöndring, enstatit och augit blott otydlig prisma- 
tisk spjelkbarhet. Hypersthenen och enstatiten tillhöra en 
tidigare bildningsperiod, i det de äro omgifna, den förra af 
diallag, den sednare af augit. Hypersthen och diallag öfver- 
gå dock på sina ställen, den förra i enstatit, den sednare i 
augit. Augiten är f.ö. vanligen utbildad i långsträckta klubb- 
likt afrundade individer, vanligen förenade till en sam- 
manhängande massa. På grund af hypersthenhalten kunde 
man beteckna denna bergart såsom hyperit i likhet med 
+) Rättare gabbroartad dioritdiabas- eller proterobasporfyr, i 
det den utom rödviolett augit innehåller afrundade aggregater af fin- 
trådig uralit, omgifna af gulgrön chlorit, den förra sannolikt härstam- 
mande från diallag den sednare från hornblende. 
