163 
den s. k. salmistostenen från Tammela. Då emellertid hy- 
persthenen icke uppträder i större mängd än de öfriga be- 
stån dsdelarna utan snarare underordnadt, kunde namnet oli- 
vin-norit synas mera betecknande. I afseende på de resp. 
pyroxenartade mineraliernas inbördes förhållande liknar den- 
na bergart såsom nämndt ganska mycket den hypersthen- 
förande gabbro-diabasen från Jorois, hos hvilken sednare dock 
såväl hypersthen som augit äro tydligare individualiserade, 
dock i något afrundade individer, inneslutna den förra af 
diallag den sednare i labrador, hvilken sistnämnda derige- 
nom får utseende af fältspaten med inneslutna qvarzindivi- 
der uti den s. k. skriftgraniten. För öfrigt innesluter labra- 
dorn mikroliter, ställvis så ymnigt, att den synes svagt gul- 
färgad. De små, färglösa augitindividerna sammanflyta stun- 
dom till större grönfärgade massor, hvilka i form af smala 
zoner omgifva enstatiten, äfven här skiljbar från hypersthe- 
nen genom saknaden af mikroliter samt dermed i samband 
stående afsöndringsspringor. Diallag-individerna förete un- 
der mikroskopet dels jemna dels starkt strimmiga ytor, alltef- 
ter som slipningsytan går parallet med eller afskär den ortho- 
pinakoidala afsöndringsytan (a-pl.). Afskäres åter hos hy- 
persthenindividerna den tydligare afsöndringsytan (b-pl. = 
brachypinakoiden) normalt af slipningsytan, så ser man i st. 
f. de tafvelformiga brunröda eller rödvioletta mikroliterna 
deras tvärsnitt i form af fina svårta strimmor. 
En analys af den hypersthen förande olivingabbron 
eller noriten från Kukkasjoki, utförd af mag. W: Cygnaeus, 
kan här anföras såsom utvisande dessa starkt basiska berg- 
arters kem. förhållande: 
Si 0, 49,41 
Fe, 0, + Al, 03 29,84 
Ca O da 
Mg O 9,96 
PO 0,32 
98,91 
En från dessa gabbroartade diabaser ganska skiljaktig 
grönstensart är gabbro-dioriten från Kivijärvi i Nastola inne- 
