230 
hållandet hos vissa (monoklina) växter och att hänföra alla 
homopterer eller bladlöss, hvilka förhålla sig på liknande 
sätt, som phylloxeran, till en ny grupp af dessa, som han 
på grund häraf kallade anthogenetiska homopterer. Medan 
nämligen hos alla dittills bekanta insekter de bevingade in- 
dividerna alltid voro könsindivider, representerade de hos 
phylloxeran endast en öfvergängsform inom den långa ut- 
vecklingsserien, hvilken, fortplantande sig uteslutande på 
könlös väg, gaf upphof åt sjelfva könsdjuren, som häri mot- 
sats mot hvad vanligen är fallet, äro vinglösa. Detta högst 
egendomliga förhållande ledde nu Lichtenstein till följande 
jämförelse. Om våren finnes, säger han, ett ägg i barkens 
remnor: detta är fröet. Derur utgår en liten bladlus, som blir 
hela kolonins stammoder. Detta är familjens stam eller stjelk. 
Denna moder lägger talrika genom inre knoppning på kön- 
lös väg alstrade ägg, af hvilka unga könlösa bladlöss utgå: 
dessa äro grenarne. Dessa gifva vidare upphof åt myriader 
små bladlöss, hvilka dels lefva ofvan jord, dels föra ett un- 
derjordiskt lif: de partenogenetiska äggen till dessa äro blad- 
och rotstocksknopparne, de unga bladlössen sjelfva äro bla- 
den eller rotstocksslidorna. Då sommaren kommit, se vi, 
likasom hos en växt, som bereder sig att blomma, midt i 
phylloxera-kolonin bland de öfriga några individer, som äro 
större än de andra, och hvilka visa spår till vingar, nym- 
ferna: dessa äro de knoppar, som äro bestämda att blifva 
blomma och frukt. Dessa nymfer komma upp från jorden, 
byta hud och utbildas till bevingade insekter: blommorna. 
Den bevingade insekten saknar könsorgan och är hvarken 
hane eller hona, men innehåller, fullkomligt likasom en 
blomma, en frökapsel i form af en enda stor honpupa och 
derjämte en eller två smärre hanpupor, hvilka skola vid 
befruktningen motsvara blommornas pollenkorn. Dessa olika 
stora äggformiga kroppar äro nämligen enligt Lichtensteins 
sätt att se saken icke ägg, utan pupor. Hvem har någon- 
sin, säger han, sett ägg af samma art, hvilka äro olika till 
storlek allt efter olika kön; här är honägget eller en- 
ligt honom pupan /, större än hanpupan; en dylik olikhet 
