227 



beteckna medelgenomskärningsytan af en molekyl med w 

 och gasens tryck på ytenheten med p. Vidare antages oi 

 konstant eller nära konstant för samma gas, hvilket anta- 

 gande innebär, att molekylernas dimensioner icke eller blott 

 i ringa grad förändras med temperaturen och trycket. 



Tänker man sig en sfer med radien I inom det af 

 gasen uppfylda rummet, så är trycket på ytenheten af denna 

 sfer äfven = p. Befinner sig en molekyl af gasen i sferens 

 medelpunkt, så kunna de närmaste molekylerna anses be- 

 lägna på sferens yta, af hvilken livar och en upptager en 

 del, hvars area kan antagas = &). På hvar och en af dessa 

 molekyler kan då den i medelpunkten befintliga molekylen 

 antagas utöfva ett tryck = j?(». Detta tryck betraktas i 

 det följande såsom mått på den repulsiva kraften mellan 

 två molekyler af gasen, hvilkas afstånd från hvarandra är 

 L Kraften kan till sin absoluta storlek afvika från detta 

 värde, men torde i alla händelser få anses proportionell 

 dermed. Betecknas i fråga varande kraft med g), så kunna 

 vi följaktehgen sätta 



(1) a) = w-j9w, 



hvarest m är ett konstant tal. 



Attraktionen mellan tvenne molekyler, hvilkas afstånd 

 från hvaraudra är /, kan enligt ofvan gjorda antagande 

 uttryckas genom formeln 



(2) f=^L = ^. 



hvarest y och k äro tvenne positiva konstanter för samma 

 kropp. 



För att kroppen skall kunna existera i gasform, måste 

 man antaga y >/ eller såsom gränsfall (p =/. Detta gräns- 

 fall torde, såsom förut blifvit antydt, representeras af de 

 mättade ångorna. Skulle nemligen äfven för en mättad 

 ånga (p vara större än /, så borde ångan kunna isoter- 

 miskt sammantryckas utan att kondenseras; men då skulle 



