265 



Sedan Hr Hjelt emellertid meddelat sina försöksserier, 

 anställer han med de ur de samma enligt den Ostwald^ska, 

 formeln beräknade reaktionskoefficienterna några betraktelser 

 och kalkyler, åt hvilka icke kan tillmätas någon betydelse 

 redan därför att de äro grundade på tal, hvilka vunnits ge- 

 nom tillämpning af en för detta fall oanvändbar formel. Här- 

 till kommer ännu att Hr Hjelt genom ett förbiseende vid 



1 X 



uträkningen satt sina koefficienter (c) = — -, medan 



t a — X 



detta sista uttryck rätteligen representerar värdet på a -c, 

 och således koefficienterna i hvarje serie för att vara jäm- 

 förliga med hvarandra bordt divideras med a, en kvantitet, 

 som kan sättas proportionell mot den angifna procenthalten 

 af kvarblifven oförändrad syra och hvilken senare åter i de 

 skilda försöksserierna antager värden mellan 100 och 84,7. 

 Den af Hr Hjelt till sist meddelade beräkningen af de 

 tider, som vid olika temperaturgrader behöfts för att öfver- 

 föra 90 7o af syran i ftalid, är själffallet i viss grad ett mått 

 på reaktionens hastighet vid dessa temperaturer. Motsva- 

 rande reaktionskoefficienter, såsom Hr Hjelt beräknat dem, 



erhållas då ur hvarje godtyckligt vald formel c = - / (x) 



då i stället för x substitueras samma värde i alla serier, 

 såsom här t" ex. 90, och blifva de samma således omvändt 

 proportionella mot tiderna. Huruvida dessa på så sätt be- 

 räknade koefficienter äro proportionella mot de värkliga reak- 

 tionskonstanterna, beror nalurhgtvis på om för samma värde 

 på X uttrycken / (x) vid olika temperaturer bhfva lika, ett 

 vilkor som i detta fall dock icke är uppfyldt, emedan i den 

 formel, efter hvilken dessa mätningar rätteligen böra uträk- 

 nas, i denna funktion ingå faktorer som påtaghgen variera 

 med temperaturen. Liknande beräkningar, som dem Hr Hjelt 

 utfört för 90 7o kunna äfven göras, där värdet på x skulle 

 sättas lika med något annat tal. Man finge sålunda en 

 annan serie af koefficienter, hvilka komme att stå i när- 

 melsevis samma förhållande till hvarandra som de i den 

 första. Hr. Hjelt har äfven uträknat en sådan parallelserie, 



