412 



med en viss sammansättning äro möjliga och hvilken ato- 

 mistisk struktur och, i någon mån, hvilka egenskaper de böra 

 äga. Man kan i tanken uppkonstruera nya obekanta före- 

 ningar och förutse t. ex. deras natur af färgämne eller deras 

 fysiologiska invärkningar ö. s. v. Man går sedan till fram- 

 ställning af dem och man finner förhållandet sådant man 

 beräknat. Man kan icke undra öfver, att uppgifter af denna 

 art i så hög grad fängslat kemisterne, att de med förkärlek 

 kastat sig på studiet af detta rika och fruktbringande om- 

 råde. I forskningen, sådan den under senare årtionden be- 

 drifvits inom den organiska kemin, ligger i själfva verket ett 

 egendomligt behag. Vid sidan af det skarpa logiska tän- 

 kandet rymmes nämligen här en icke ringa plats åt fanta- 

 sin, hvilket framkallar en njutning, i viss mån jämförbar 

 med den konstnären vid sitt skapande arbete känner. Nå- 

 got som man kunde kalla kemisk känsla eller kemisk in- 

 stinkt låter forskaren på detta område förutse eller ana före- 

 teelser, hvilka icke gifva sig tillkänna i någon i ord uttryck- 

 bar lag, och till hvilka han icke endast genom exakt öfver- 

 vägande kunnat sluta. 



Redan häraf framgår, att denna forskningsriktning rört 

 sig väl på empirisk men icke på strängt matematisk-fysika- 

 lisk grund. Förutsättningarna härför hafva i kemins nuva- 

 rande utvecklingsskede saknats och de många nya uppgif- 

 terna och problemen inom den organiska kemin, som när- 

 mast förelegat forskningen, hafva alldeles naturligt skjutit 

 de stora kemiska grundproblemen åt sidan. I afseende å 

 frågan om de kemiska företeelsernas väsende, deras orsak, 

 hvad den kemiska affiniteten, livad valensen är, derom äga 

 vi dels ingen kunskap, dels endast osäkra och vacklande 

 föreställningar och till deras utredande halva de nämda 

 forskningarna på den organiska kemins område icke i bögre 

 grad direkt bidragit. Emellertid kan endast lösandet af dessa 

 fundamentalproblem gifva kemin en sådan grundval, alt en 

 exakt matematisk-fysikalisk uppfattning och behandling af 

 de kemiska företeelserna är möjlig och till en sådan måste 

 ju kemin sträfva. De rena kemiska forskningsmetoderna 



