A hiizai Melanargiák. 3 



Japygia Cyr.-nél, a délolaszországi törzsfajnál az összes 

 rajzok kiszélesedtek, sávszerűek, kivált a szegélyeken, melyeknek 

 félholdjai pettyekké zsugorodnak és igen sekélyek ; az alsó szárny 

 szemei is a fekete szegélylvel egybefolyó fekete keretben állnak. 

 A var. CLeanlhe B. valamivel gyöngébb, de még miniig sávszerű 

 rajzokat mutat, félholdjai szintén sekélyek : az alsó szárny szemei 

 még a kiszélesedett szegélyben állnak, mely azonban befelé már 

 nem veszi körül. Hazája déli Francziaország, Spanyolország és 

 délkeleti Oroszország. A kaukázusi alak, var. caucasica Nordm. 

 valamivel nagyobb, világosabb, míg az algiri var. Atfopos Hb. 

 kisebb, még a törzsalaknál is sötétebb. 



Mindezektől és a szintén sötétebb, a törzsalakot megközelítő orosz- 

 országi var. Süwarovms Hbst.-től lényegesen és állandóan elüta hazai 

 alak, melynek rajzai vonalszerűek, szegelvhokijai mindig egészen 

 fehérek, egyszerű vonallal hataioltak, magasan íveltek és az alsó 

 szárnyon befelé hegyesedők ; itt a szemek sora a szegélylvel nin- 

 csen összekötve és többnyire elkülönített szemekből áll, melyeket 

 olykor füstös szakág fűz egybe. 



Mindezeknél fogva hazai alakunkat az Odesszánál és dél- 

 keleti irányban Perzsiáig, Turkesztánig és Szibériáig előforduló var. 

 SÍtU>aroviüs-tó\ elkülönítendőnek és régebben használt vár. Clotho 

 Hb. neve alatt önálló válfajnak tekintendőnek vélem. 



A var. Clolho Hb. szerfölött lokális. Budapest közvetlen kör- 

 nyékén evek előtt fogtam egy példányát — az egyedülit, melyről 

 tudomásom van. Állítólag Gödöllőn is fogták egy ízben. Ellenben 

 déli irányban, P. Peszer homokos talaján, erdei réteken gyakori 

 egész június havában és bizonyara hasontalajű és növényzetű inas 

 alföldi helyeken is tenyészik. 



Nagysága, kiterjesztve, 49—96 mm., kivételesen csak 40 mm. 



Rajz tekintetében igen változó, a mi kivált a felső szárny 

 fekete vonalainak kiszélesbítésében nyilvánul. Különösen áll ez 

 ama csipkés vonalra nézve, mely a mellső szegélyen apró, belül 

 fehér kerek foltot képez s onnan a belső szegélyig lefut. Ez a 

 vonal helyenkint többnyire foltokat alkot, de csak igen ritkán szé- 

 lesedik ki valóságos sávvá, mely esetben a mellső szegélyen allo 

 kerek folt is feketével van kitöltve. 



Szintoly változó ama rövid vonal is, mely a Szárny hegye 

 előtt a mellsőtől a külső szegélyig húzódik s az 5. sejtben allo 

 szemet magába foglalja, olykor azonban 1 — '2 apró pettyig eltűnik. 



Kevésbbe változók a tőter csipkés vonalai s a megvastago- 

 dott vonalak, melyek a szegélybeli félholdakat körülfogják. Ezek 



