Különfélék, 131 



Az első csoport képviselője a Drosophyllum lusitanicum, melvet 

 Portugálban szobában légyfogónak használnak. Ebhez csatlakoznak 

 az oly növények, melyekről nem biztos, hogy az elfogott rovaro- 

 kat fel is emésztik, s a melyek átvezetnek oly növényekhez, me- 

 lyek a kocsányokon lépes vesszőket fejlesztenek ki, hogy ezzel a 

 gyalog rovarokat megakadályozzák a virág felkeresésében. A má- 

 sodik csoportból először is említendő néhány gomba, kivált egy 

 sajátságos kis penészgomba, melynek szálai Xematodákat fognak 

 és felemésztenek. Ide tartozik továbbá egy Aronvessző-féle, mely 

 virág hüvelyében üstszerű tőrrel bír ; mindenek előtt azonban 

 a kelyhes növények sajátságosan átalaku't leveleikkel, a 

 Sarraceniák, ÍLiiamphora, Darlingtonia, Cephalotus és a Nepen- 

 thes- fajok. Ezeknél a tőr vízmedenczéből áll, a melybe az állató* 

 beleesnek és többé ki nem jöhetnek. Másnemű tőrrel bírnak 

 a Genliseák t. i.varsához hasonló készülékkel, az Utriculariák 

 pedig csapdaszerű szervvel. A legtökéletesebbek a harmadik 

 csoportbeliek. A Pinguicola levelei gyönge mozgást fejtenek 

 ki ; a Drosera ragadó mirigyek és leveleinek' behajtása útján fogja 

 el az apró állatokat, Aldrovanda és Dión. a ellenben a levél két 

 felének hirtelen összecsapása által, még pedig érintési izgatás foly- 

 tán, a melyet különösen érzékeny szőrök közvetítenek. Mindnyá- 

 jának vannak bomlaszt'') hatású mirigyei, ezek váladéka azonban 

 némelyiknél csak az i itán változik át, a mennyiben csupán 



megemészthető tárgy okozza, hogy savanyúvá válik és pep-insze- 

 rűleg hat A peptonizált részek- vagy a rothadás folytan elő; 

 termékek fel - i ismét mirigyek, még pedig oly mirigyek 



útján történik, »!ag a felszívódásra s egyúttal kivá- 



tásra szolgálnak, mint p. o. némely Sarcaceniáknál, avagy a 

 fogó készülék' egész felülete végzi a felszívódást. 



Anyaméhek iníSiersoges tenyésztésével foglalkozik huzamo- 

 sabb id.o (ka Bohm E Potsdamban, kit a kormány méhészeti tan- 

 folyamok tartásával bízott meg. Sikeres törekvése oda irányul, hogy 

 oly anyaméheket tenyészszen, melyek népei a meznek- lehetőnagy 

 mennyiségét készítsék és a tenyésztő akarata nélkül ne rajzanak. 

 Kipróbált rendszerével múlt év folyamán 27 kaptárból 1217 font 

 mézet kapott. Tapasztalatait most füzetkében bocsátotta közre, 

 mely minden : érdekelhet. 



Az álezákat szülő bogárnem OHna-ró\ közöl Champion és 

 Chapman (Trans. Entom. Soc London 1901.) érdekes megfi- 

 gyeléseket. A ve:- stény rendkívül testes A lárvák a petefészek 

 alsó végén képződnek, a hol fokozatos fejlődésük megfigyelhető. 

 A nőstények 3 — 6, sől több álezát szülnek egyszerre, s ezt napjában 

 1 — 2-szer teszik meg, még pedig több napon át, n 'hány napi időköziik- 

 ben. Az áczákk. b 2 mm. hosszúak, átte lehány óra mu'va 

 azonban sötét színitekké válnak; eleinte összezsugorodva ülnek a 

 levélen, melyen születtek, de aztán 1 — 2 perez múlva megmozdul- 

 nak s a levélbe lyukat rágnak. Ily formán szaporít az Orina vitti- 

 gera, cacaliae és glorios.: ; ellenben az Orina iristis petét toj, a 

 melyben azonban a teljesen kifejlődött áleza megvan, csak burok 

 veszi körül. 



