Különfélék. 



Mérges hernyoszörökröl tartott előadást Dr. G'orka S á n d o r 

 a Természettudományi Társulat állattani szikosztálya 1903 uiárcz. 

 ö-iki ülésén. Cnethocampa és Porthesia stb. lepkenemek hernyói- 

 nak szőrei az emberen és állaton gyuladást és csalánkiütéshez 

 hasonló kiütést idéznek elő. A tudomány erre nézve kétféle ma- 

 gyarázatot nyújt. Az egyik szerint a gyuladás a bőrbe, illetőleg a 

 vezetékmirígvek vezetőibe nyomuló fogasszőrő'- mechanikai inger- 

 lesén alapszik, a másik szerint pedig a szőrrel kapcsolatos mirigy 

 mérges váladékának a hatása. Előadónak a Portlicsi.i ilirysorrhoea L., 

 Arctia caja L. és Bombyx rabi L. hernyójának levágott szőieiből alko- 

 hollal, chloroformvízzel és főleg aetherrel oly anyagokat siu érült 

 kivonnia, melyek bőrre kenve ugyanoly gyuladást okoznak, mint 

 az önmaguktól letöredezett hernyószőrök, holott az ekkép kezelt 

 szőrök — melyek semmiféle szerkezeti v iltozást nem szenvedtek — 

 már nem okoznak gyuladást Ezek a kísérletek határozottan a sző- 

 rök vegyi hatását bizonyítják. Előadó azután megvizsgálta, vájjon 

 a gyuladást okozó anyag csak a szőrökben rejlik-e, vagy pedig 

 más szervekben is előfordul s úgy tapasztalta, hogy számos her 

 nyó (Sültiniia pyii Schiff., Psilura monacUa L., Vanessa Jo L. 

 stb.) és kifejlett tovar bőréből, Málpighi-edényeiből, valamint vég- 

 beléből készített kivonat szinten gyuladást okoz. Ezek az észlele- 

 tek, valamint Fabre vizsgálatai valószínűvé teszik, hogy a her 

 m ók szőreiben rejlő mérges anyag a rovaroknál általánosan elter- 

 jedt anyagforgalmi termék, mely úgyszólván, minden rovar sajátja, 

 hogy pedig csak a búcsújáró hernyó esetében oly szembeszökő 

 hatású, az. a hernyó morphologiai sajátosságának és életmódjának 

 következménye. Figyelembe veendő ugyanis, hogy a hernyók nagy 

 mennyiségben, társasán élnek, közös fészkekben vedlenek s így a 

 méregmirígygyel kapcsolatos és a bőrről nagvon könnyen leváló 

 fogasszőrök még azcnfelül a szintén mérges anyagforgalmi termé- 

 kekkel, így főleg az ürülékkel érintkeznek. Fabre a ható anya- 

 got cantharidinnek tarjta ; előadónak azonban egyszer sem sikerült 

 cantharidint kimutatnia. A vegyi vizsgálatok arról tanúskodnak, 

 hogy a hernyószőrökből készített kivonat hangyasavat és organikus 

 basíst tartalmaz. A fehérjereactiók határozott eredménye az oldat 

 collodialis természete mellett szól s az a körülmény, hogy a fel- 

 forralt kivonat hatása jelentékenyen megcsappan, enzymaszerű 

 anyag jelenlétét teszi valószínűvé. 



A házi méh bólcsatornájáról Abon y i Sándor tartott elő- 

 adást a d'ermészettudományi Társulat állattani szakosztálya 1903. 

 márcz. 6-iki ülésén. A házi méh (Apis mellifica L ) 3 részre oszt- 

 ható bélcsatornája két a'aptypus szerint szerveződik. Az első ty- 



