A magyar lepke-fauna bővülése. 
A molypillék. 
Irta Dr. Uhryk Nándor. 
Í 
A fenti czím álatt összeállította Abafi-Aigner Lajos barátom 
azokat a Macrolepidopterákat,) melyek a magyar faunából mind- 
addig fel nem voltak jegyezve, de a melyek a Staudinger-Rebej- 
féle katalogus szerint, előttünk ismeretlen adatok nyomán, Magyar- 
országon is előfordulnak s a melyek magyar honosságát megálla- 
pítottnak kell tekintenünk. Sőt barátom még tovább ment, a 
mennyiben, kellő indokolás mellett, még a dalmát lepkéket is a 
magyar fauna keretébe felvette, mi által a Magyar Birodalom lep- 
kéinek száma tetemesen növekedett. Lényegesen bővül azonban a 
magyar lepke-fauna, ha az említett katalogus nyomán az ugyan- 
oly adatokkal ellátott magyar és dalmát molypilléket is hozzáadjuk. 
Hazánkban, fájdalom, mindeddig nagyon kevesen foglalkoz- 
tak a molypillék gyűjtésével, minek folytán ezek faunájáról elég 
szűkkörű tudomásunk van. Az országnak számos megyéje, sőt 
egész része mint pl. a felvidék, e tekintetben valóságos terra 
incognita. Ennélfogva nincs mit csodálkoznunk azon, hogy ha 
minduntalan találkozunk oly fajokkal, melyek hazánkból eddigelé 
ismeretlenek voltak. 
Igaz ugyan, hogy az utóbbi időben több ügyes és buzgó 
gyűjtőnek, mint A. Aigner Lajos, Ehmann Ferencz, Kosztka 
László, Ulbrich Ede, Wachsmann Jánosnak, valamint Dr. Czeke- 
lius Dánielnek Nagyszeben és Brassó környékén és Hedemann-nak 
Herkulesfürdőben tett gyűjtése alapján lényegesen bővült a hazai 
. Microlepidopterák ismerete, úgy hogy a kir. m. Természettudo- 
mányi Társulat által kiadott lepke-katalogus megjelenése óta (1896), 
melyben 1246 faj és 26 fajváltozat van felsorolva, — eddig, azaz 
alig öt év alatt Microlepidoptera-faunának újabb 126 fajjal és 5 
fajváltozattal gyarapodott, mely adatokat évről-évre közöltem a 
Rovartani Lapokban.?) 
TATE ETL A AV EKT OO SET7 SE 
ANT ő R.SD VIII. -1904. 2191, 
Rovartani Lapok 1908. márczius 
