156 Toinala Nándor 



hogy a figyelmet ezen Sesia eltérésének esetleges előfordulásara 

 nézve a Ballota nigrához hasonló más növényekre tereljem. 



Langerth József budapesti lepkész feljegyzése alapján, 

 mely szerint Sesiánkat a mostani Kelenföldi pályaudvar területén 

 fogta Ballota nigrán, én annak gyökereit már évekkel ezelőtt meg- 

 vizsgáltam, de eredménytelenül. Sem a pályaudvar közelében gyéren 

 előforduló, sem a Svábhegyen, vagy a Rókus-, József- és Mátyás- 

 hegy lejtőin gyűjtött növényekben nem volt található a hernyó. 

 Végre az idén, márcziusban és áprilisban sikerült néhány hernyóra 

 akadnom oly növényekben, melyeket a Svábhegy deli lejtőin s az 

 előttük elterülő dombokon, valamint a Kelenföld felé húzódó árkok- 

 ban szedegettem. Azt hiszem, eddig terjedt Langerth területe, 

 mely az ő ideje (1873 — 1878) óta, a kultúra folytonos terjedésével 

 igen megváltozott, úgy hogy ott a növény kiirtásával alighanem 

 Sesiánk is csakhamar teljesen el fog tűnni. A magasabb helyeken, 

 p. o. a Svábhegy déli lejtőin levő növényekben, védett helyzetük 

 daczára, csak igen ritkán akadt hernyó. 



Ez a körülmény arra indított, hogy a hernyót sík területen, 

 nevezetesen Békásmegyeren és Budafokon keressem. Itt a délnek- 

 nyíló sekély völgyekben és árkokban, de csakis napos helyeken, 

 csakugyan akadtam számos hernyóra, holott a fák árnyékában álló 

 növényekben egyáltalában nem. 



A gyökerekben levő hernyók a fejlődés legkülönbözőbb stá- 

 diumában voltak, a mi abban leli magyarázatát, hogy a lepkének 

 röpülési ideje rendkívül hosszú ideig tart (június — augusztus) s ennél- 

 fogva a petézés is hol előbb, hol utóbb történik meg 



A lepke, úgy látszik épen úgy mint a Sesia stelidiformis és 

 S. empiformis var. huugartca, melyeken azt megfigyeltem, a táp- 

 láló növény szárára rakja le petéit. Azt tapasztaltam ugyanis, hogy 

 a Ballota nigra szárát a hernyó felülről lefelé, m. e. 10— 12 cm. 

 hosszúságban kirágja. A petéből kikelő hernyó azonnal behatol 

 a szárba, ezt azután a gyökérig kirágja, a hol kitelel s a következő 

 tavaszszal átalakulásáig tovább éldegél. 



Hogy a tápláló növény kedvező elhelyezése, azaz hogy 

 a rnpsugár érje és kellő nedvességben részesüljön, az állat 

 gyors fejlődésére befolyással lehet, azt igazolta az a körülmény, 

 hogy a márczius és április folyamán gyűjtött s a fejlődés igen kü- 

 lönböző fokán levő hernyók után május elejétől június végéig a 

 lepkék kivétel nélkül kikeltek a fogságban, kiváló gondozás mellett, 

 vagyis hogy a legkisebb hernyók fejlődését is, a melyek után sza- 

 badban a lepke alig kelt volna ki július-augusztus előtt, rendkívül 



