2C6 Lósy József 



közönségeséhez alkalmazkodott. A közönségessel kopulában is 

 beküldőitek. Korcsaikon rendesen sötétebb szín tűnik fel. 



A két cserebogár faj párosodásából előállott változatok, a 

 korcsosodás természetének és az elfajzás fokozatának megfelelően 

 különbözők. Egyik korcson a közönséges, masikon az eredeti faj 

 vonásai szembeötlóbbek. Általában, a hol a két faj gyakrabban 

 párosodik, mint e helyen és Liptóújvár környékén, ott a typus, 

 már a termet nagyságának ingadozása miatt is, határozatlanná 

 válik. A M. lűppocastani bélyegeit magán viselő egyének gyakran 

 sötétebb színű szárnyfedővel bírnak és nagyobbak (Breznóbánya), 

 míg a közönségeshez visszaütőknél csak a tor piros színéből és a 

 különben constans farnyél (pygidium) egyenetlen kialakulásából 

 lehet néha — futó megtekintéssel — a vérkeveredésre következ- 

 tetni. A korcsosodással velejáró azon jelenség, hogy az erősebb 

 faj bélyegei hamar elnyomják és állandósulni nem engedik a vál- 

 tozat bélyegeit, a cserebogaraknál igazolható. Mindi nesetre e 

 helyeken az elfajzás kérdéseinek búvárlatára bőven van mód. 1899- 

 ben, úgy látszik, nem jelent meg. Legalább jelentés róla nem 

 érkezett. E szerint úgy, mint Liptó megyében, a mint azt a fa- 

 korongok évgyűrűinek a képe is igazolja, itt is négy esztendőig 

 fejlődik. 



Zólyom megyéből még Dobróczról es Fekete Balogról küld- 

 ték az erdei cserebogarat júniusban. Borsod megyében Cserépfalun 

 ismét megjelent május első tizedében. Ezzel elárulta, hogy e helyen 

 fejlődéséhez már csak három évre van szüksége. Míg a Fekete- 

 Balogról származott példányok nagyok és Uílszőrösek voltak, ezek 

 világosabb színűek, kopaszodók és aprók, — Zemplén megyéből 

 Varannóról csak egy ilyen bogár került kezembe. Jászberényben 

 typusnak vehető, középtermetű, piros nyakú, fekete vállú, szőrö- 

 södő hipfocastani-X küldtek, mely a Pest megyei Alberii-Irsáról 

 küldötthöz hasonlít. Pest megyében ebben az évben jelentkeztek 

 nagyobb számban és pedig Vácz vidékén, Zsidón, Wwzkisfalun, 

 Püspök-Szilágyon, Gödöllőn, Túrán, Albertipilispándon és sok más 

 helyen. Mocsári) Sándor 1884-ben Gödöllőről, a Rákosról, Eszék- 

 ről és Kecskemétről jegyezte fel e bogár rajzását, a mi szintén 

 három éves fejlődését és az általános nagy cserebogárrajzás 

 jdejébe eső (1902) periodikus megjelenését bizonyítja. Alberti- 

 pilispándon április 14-től június 10 ig volt látható. Gyomron vál- 

 tozó termettel, eltérő külsővel, sok csenevész alakkal jelent meg. 

 Közöttük fekete nyakú, piros lábú változatot (M. //. i\ir. nigricollis 

 Mnls.) is találtam. Kalo sán a mocsaras vidék fűzein legelészett a 



