Az erdei cserebogár elterjedése hazánkban. ü07 



bogár. Közöttük több szabálytalan foltokkal tarkázott akadt, a 

 melyekben ismét távolabb a múltba eső vérkeveredés korcsait 

 keresem. 



A Dunántúlról Komárom megyéből Kis-Bérről küldtek egy 

 példányt, Tolnából Csibrákról hatot (ápr. 28.), Somogyból Kadar- 

 kútról négyet és Csáktornyáról egyet véletlenül a közönségesek 

 tömegében. A csibrákiak aprók voltak s közöttük három volt 

 fekete nyakú és lábú változat, A közönséges cserebogarak között 

 (M. vulgáris Fbr.) három teljesen fekete színű is akadt, mely bevál- 

 hatott volna M. nigra és Mulsant M. lugubris varietásának.^ 



A Tiszántúlról csak Nagy-Lakról Csanád megyéből küldték 

 feltűnő apró, csenevész, piros nyakú, sötét és kopasz alakjait 

 Ezek abból a tekintetből is megérdemlik a figyelmet, mert mel- 

 lettük él a közönségesnek túlszőrös nagy, világos sárga és kopasz, 

 sutafarú, sötét pejszínű, fekete nyakú, termetre az erdeivel meg- 

 egyező, valószínűleg korcs vázlata. Ezen a ponton a .Magyaror- 

 szágon élő három cserebogárfaj (M. vulgáris, M. hippocastani és 

 M. pectoralis Germ ) találkozik. A közönségesnek második változatát 

 Laurovics János dr. küldte a hozzá hasonló hipf>ocastaní-\ T o\ együtt 

 a szőllőkbői. Rendkívül nagy tümegben lépett föl. A közönséges- 

 nek első változatát Lngozsán János volt szives a tanyákról 

 beküldeni. Az egymás közelében fejlődő cserebogarak között oly 

 szembeszökően nagyfokú eltéréseket tapasztaltam, hogy el nem 

 mulaszthatom, hogy a kérdés megvilágítására ne tereljem a szak- 

 értők ügyeimét. Eddig kellően meg nem bírált nézetem az, hogy 

 helyesen a Melotontha hippocastaninak a M. pectoralissal nemzett 

 korcs ivadéka is szerepel. 



Ebben az 1902-ik esztendőben Erdélyből Brassó-Földvárról 

 került a kezembe a közönséges cserebogarak között egy példány, 

 mely ennek az erdeivel nemzett korcsának látszott. Feltűnő volt 

 az a kevés adat, mely Erdélyre vonatkozik. Mocsáry Sándor 

 Szilágymegyéből Vármezőről jegyezte fel előfordulását 1884-ben. 

 Két adatot gyűjtöttem volt, mikor lí)03-ban Csík-Szeredáról a közön- 

 séges mellett nagy termetű, sima nyakú erdei cserebogarat kül- 

 döttek, piros nyakút annyit mint fe cetét A liptói és a csiki csere- 

 bogár között a termet nagysága és a sok fekete nyakú és lábú 

 változat tekintetében van hasonlóság. A hegyes vidékeken, nagyobb 

 az erdei cserebogár és több a fekete nyakú és lábú változata. 

 Úgy látszik, ez a Vcáltozat mégis a táplálékától függ. A hegyekben 

 a vörösfenyőn, égeren, mogyorón él, míg a síkon más növények 

 között a szőlőre alkalmazkodik. Kalocsáról és Borossebesről a 



