152 Irodalom. 
byzantinus (Konstantinápoly) új fajták szerepelnek. Azt a fajt, melyet 
szerző (Verh. zool.-bot-Ges. Wien, 1901, p. 325) Hydraena monticola- 
nak tartott, nem az, hanem a Hydraena ztfalica egy új fajtája melyet 
discreta-nak nevez. 
Hogy mennyire nincs kiépítve és nem végleges Ganglbauer 
új rendszere, arra legjobb példa a Hydrophilidák családja, melyet 
szerző annak alapján, hogy a lárvák fartoldalékokkai birnak (mint 
pl. a Caraboideák és Staphylinoideáknál úgyszólván írásközben 
kiveszi a. Diversicorniák családsorozatából és mint új családsorozatot 
Palpicornia névvel a Staphylinoideák és Diversicorniák közé állítja, 
Hazánk faunájára vonatkozólag is találunk nehány új adatot, 
ezek a következők:  Georyssus costatus Cast. (Herkulesfürdő), 
Ochthebius marínus pallidipenmis Cast. (Fertőtó), Hydraena morio 
Kiesw. (Hungaria, Croatia, Dalmatia) és H. regularis Rey (Croatia). 
A kötetet ugy mint az előbbenieket mindenkinek figyelmébe 
ajánlhatjuk. Csiki Ernő. 
kk 
Apfelbeck, Viktor, Bie Káferfauna der Balkanhalb- 
insel, nebst Berücksichtigung Klein-Asiens und der Insel 
Kreta. Erster Band: Familienreihe Caraboidea. Berlin, 1904. 
(RSS AZZÁ SÁTA HB in átkas 
Örvendetes jelenség, hogy újabban egyes területek faunáját 
tárgyaló munkák jelennek meg, melyek az illető vidékek bogár- 
világanak tanulmányozását nagyon megkönnyítik. Az ilyen munkák 
közül csak Ganglbauer nagy művét. (Die. Kafer. von "Mittel 
europa) akarom említeni, melynek kiegésziítéséűl most Apfelbeck 
a szomszédos Balkánfélsziget bogárfaunáját írja meg. Apfelbeck 
munkája a szó szoros értelmében vett kiegészítő része Gangl- 
bauer könyvének; benne csak azon fajok leírását találjuk meg, 
a melyek Ganelbauer könyvében nincsenek meg, a többi fajnál 
csak azok elterjedése a Balkán-félszigeten van jelezve, mindenütt 
a termőhelyek pontos felsorolásával. A Balkán-félsziget területének 
északi határa a Duna és a Száva által képezett természetes határ, 
nyugaton, keleten és délen pedig a tenger. Figyelembe van véve 
azonkívül a görög partoktól már távol fekvő Kréta szigete is, mely- 
nek faunája a kis-ázsiaival mutat rokonságot. A Balkán-félszigeten 
élő bogarak a közép-europai, a pontusi és a mediterrán fauna 
alakjai. Apfelbeck munkájának megírásánál legelső sorban a 
szarajevoi múzeum gazdag anyagára támaszkodott, de tekintetbe 
vette több nagyobb gyűjtemény ide vonatkozó anyagát is, így a 
Magyar Nemzeti Múzeumét is, melynek tulajdonában Frivaldszky 
