Rovarrostálás Uj-Gttintnhan. 69 



Guineában is sok tudós vakargatta a busmukeszt. de természetben 

 még se látta soha, annál kevésbbé hozott belőle. Pedig van elég^ 

 a mi abból is kitűnik, hogy :i Hermita-szigeteken alig egy órai 

 séta után 62 darabot szedtem gyűjtőüvegembe lábszáraimról, csupán 

 hozzáférhető helyekről. 



A legtöbb európai fürdés útján akar megszabadulni a réácsi- 

 peszkedő busmukesztől, de hiába mossa, szappanozza, spongyázza, 

 akkor már biztos helyen ül a felbőr alatt, azt onnan víz le nem 

 viszi. Ellenben biztosan elpusztítja akármi zsír vagy olajféle, ha 

 avval bekeni a lábat. Európai ember még legszívesebben hasznáha 

 a perui balzsamot, már talán csak azért is, mert erős szaga miatt 

 könnyebben hitt orvosi hatásában s nem féltette ruháját annyira a 

 zsirosodástól. 



A ki ilyen módon el nem pusztíiotta a busmukeszt, annak a 

 lábain másnapra apró pattanások nőttek a piros folt hel3'én, köze- 

 pén kis gombostű fej nyi gennyedéssel, növekedő fájdalmas viszketés 

 kíséretében. Csak a ki ezeket elkaparta, kapott sebet a helyébe, 

 egyébként elmúlt magában rövid időn, a jóllakott állatka ott ma- 

 radt és elpusztult a később képződő piczi sebes varban. Azokhoz 

 az ú. n. klimatikus kelésekhez, a mik a benszülötteken oly gya- 

 koriak, s a melyeknek a helyéből magam is szép gyűjteményt 

 hoztam emlékül, ezeknek az állatkáknak semmi közük. Sokszor 

 kipróbáltam magamon, a busmukeszeket el nem pusztítottam, né- 

 hány napi kellemetlen viszketés után minden nyomuk eltűnt ma- 

 gától, egyből se fejlődött ú. n. klimatikus kelés. 



Az én gyengén nagyító mikroskopommal ezeket a busmuke- 

 szeket mindig hatlábűaknak, tehát lárváknak néztem. Ez is az 

 általános felfogás, a hol csak az irodalomban ezekről van szó^ 

 mindig atkalárvákról írnak. Azonban egy alkalommal, mikor egy 

 praeparált darabot megnéztem az Uj-Guineában időző hírneves bak- 

 teriologusnak, dr. Koch Róbertnek az erős mikroskopján, lígy 

 láttam, hogy 8 lába van, tehát kifejlett Acarida, csakhogy a két 

 első lábát néztem én is, más is, palpusoknak. Különben nemsokára 

 részletesebb vizsgálat alá veszem, úgy is van belőle borszeszben 

 különtéve kellő mennyiségű anyagom. 



Egyéb atkafélémet Canestrini paduai egyetemi tanár kezdte 

 feldolgozni, de igazi gyászunkra e jeles szakember kora halálával 

 a munka félbeszakadt s így még nagyon sok anyag vár feldolgo- 

 zásra. Canestrini a Természetrajzi Füzetekben megjelent három 

 közleményében 80 újguineai Acarida-fajról ad számot, ebből 63 új faj 

 került ki gyűjtésemből. Utolsó közleményében mint jellemző tanul- 



