68 



Jahlonowski József. 



Pár nappal utóbb másodszor is megfordultam a szigeten, még 

 pedig a néhai Nitsche Hinrich tharandi tanár társaságában, a 

 ki akkor tájban Budapesten átutazott. Ez a kártétel ő előtte is 

 újság volt, mert mint mondta, ő sem látta még eddig a hajtástörő 

 eszelény iellemző kártételét. 



Azután eltelt az esztendő ; noha a 

 szigeten gyakran megfordultam, nem 

 értem reá, hogy a körtefákat to- 

 vábbra is figyeljem. 



Midőn pedig 1902. tavaszán, me- 

 gint május végén, e fákat ismét vé- 

 gig néztem, arra a tapasztíi latra kel- 

 lett jutnom, hogy az 1901. évi baj 

 jóval jelentékenyebb mértékben mu- 

 tatkozik. Minthog}' Magyar 

 György kir. berezegi főkertész 

 most készségesen megengedte, hogy 

 e kártételt közelebbről is megvizsgál- 

 jam, csakhamar beláttam, hogy eddig 

 ugyancsak nagy tévedésben voltam. 



A levágott egy-két hajtásban már 

 jókora nagy lárvát találtam, a mely 

 minden lehetett, csak Ctirculionida- 

 lárva nem. Mikor egy két lárvát ki- 

 szedtem, feltűnt, hogy szakasztott 

 olyan módon viselkednek, mint a 

 szalmadarázsnak {Cephiis pygmaeus 

 L.) a buzaszárból kifejtett lárvái, azaz 

 mind S-betű alakjára görbültek, sőt 

 egyéb külsejök is e darázs-nem lár- 

 váira emlékeztetett. Ez bizony nem 

 hosszúfejű bogár {Ctirciilió) lárvája. 

 Rövid idő múlva kitűnt, hogy csakugyan darázs. Pásztor István 

 tiszviselő társam, a ki látta szt.-margitszigeti gyűjtésemet, csakhamar 

 figyelmeztetett Kaltenbach egyik rövid adatára', a ki a fön- 

 nebb említett kárt a Cepkus conipressns Fb.-nak tulajdonítja és 

 hivatkozik Goureau ezredesnek egy 1858. évi közleményére, a 

 melyben e rovar életmódját leírta'). Goureau dolgozatának olva- 



A hajtástörő darázstól kürülí'urkált 

 körtehajtás : .4-nál természetes nagy- 

 ságban, 5-nél ugyanaz nagyobbítva 

 látható. 



') Kaltenbach, I. H. : Die Pfanzenfeinde. Stuttgart. 1874. 2G0 old. 

 1) Annales de la Société Entomol. de Franc. 1858. Bull 231. old. 



