70 Jahlonowski József. 



a Janus compressus-nak sem az egyikhez, sem a másikhoz 

 semmi köze sincs, tehát e név csakugyan hiciis a non Incendo, 

 Ha figyelembe veszszük e rovar életmódját, és gyakorlati szem- 

 pontból kertészeti jelentőségét, legczélszerübb, ha azt hajtás- 

 hervasztó darázs-nak nevezzük el. A hajtáshervasztás olyan jelen- 

 ség e rovar életében, a mely különösen szembeszökő. Kinálkoznék 

 ugyan a hajtásszárítás is, de ezt már nemcsak a darázs s más 

 rovar okozhatja, hanem eredhet az élősködő gombáktól is. A 

 megtámadott hajtás nemcsak egyik napról a másikig tart, tehát míg 

 a nap jól meg nem süti, hanem mint alább meglátjuk, eltarthat 

 hosszabb ideig, s azért már ez oknál fogva is megmaradok a Iiaj- 

 táshervasztó jelző, mint a fajt meghatározó név mellett. 



A hajtáshervasztó darázs május elején rajzik. Noha 1901 

 óta kisérem figyelemmel ezt a rovart, még soha sem sikerült rajta 

 kapnom, hog}' a szabadban pontosan mikor jelenik meg s mikor 

 fertőzi meg a hajtásokat. Annyi bizonyos, hogy május közepe tá- 

 ján és e hó vége felé már hervadoznak a hajtáshegyek s bennök 

 van már e rovar tojása. Ilyenkor az az évi hajtásnak leghegyső része 

 körülbelül 3 — 5 cm.-nyi hosszúságban lefelé csüng ; a leghegyső 

 és fejletlen levélkék megfeketedtek, összezsugorodtak, de még nem 

 Szárazak és a hajtás hegyének az a része, mely még zöld és 

 még nem fásodott meg, e levélkékkel egyetemben lefelé konyul. E 

 száradó hajtáshegyekre könnyen reá lehet akadni, mert nem- 

 csak hogy külsejök, tehát hervadó és lekonyuló voltuk kirivó, ha- 

 nem azért is, mert az ilyen megtámadott hajtáshegy szép számban 

 akad : a sorban álló fák majdnem mindegyikén akad hol több 

 hol kevesebb. Alig emlékszem, hogy láttam volna körtefát, a me- 

 lyen e baj nem mutatkozott volna. És csak is a körtefán látni ; 

 más gyümölcs- vagy egyéb lombosfán nem láttam. 



Ha az ilyen lekonyuló hajtást azután közelebbről megvizsgál- 

 juk, fel fog tűnni, hogy az a megfásodott, de azért már az ez 

 évi nővésili részén, a hajtás hegyétől mérve minteg}- 6 — 7 cm-nyi 

 távolságban, nemcsak szemmel láthatólag megvastagodott, hanem 

 csavarodó vonalban köröskörül is van furkálva. (Lásd a képet.) E 

 csavarodó vonal felülről kezdődik és legtöbbször balról jobbra 

 halad lefelé, s egyszer, vagy két- és félszer éri körül a hajtást. 

 Némely esetben e vonal nincs megszakítva, olykor azonban két és 

 hároni szakaszra darabolódik fel. (A képen e vonal rajza, melyet 

 annak idején csak emlékezetből készítettem, tehát annyiban hibás, 

 a mennyiben az nem jobbról, hanem fordított irányban csavarodik.) 

 A felső és alsó csavarodás fordulója olykor csak 8 — 10, máskor 



