A köriefánok eqy különös ellenségéről. 71 



meg 20-22 nim-nyi távolságban van egymástól, kivált ha a vonal 

 több részre szakadt. Ilyenkor gyakori dolog, hogy a megszakítót^ 

 vonalnak egyik-másik kisebb szakasza jobbról balra halad, noha 

 láttam egy-két ol^an hajtást is, a hol e csavarodás egészen olyan 

 mint ez az utóbbi kivételes rész. Ez azonban ritka eset. A csava- 

 rodó vonal egyes furkálásokból áll. E furkálások körülbelül egy- 

 egy mm. távolságban vannak egymástól s a nösténydarázstól 

 erednek, a melynek tojó csöve csak úgy fel van szerelve fürészelő, 

 hasító szerszámmal, mint akár a szalmadarázs {CepJms pyjJmaetis 

 L.),vagy akár a tcibbi távolabbi rokonai, a fadarazsak(5/ír.r-ek). Minden 

 egyes furakodás körül a hajtás fölszine felduzzad, felpúposodik 

 egy keveset s innen van, hogy a hajtás e része a csavarodó vonal 

 mentén megvastagodottnak látszik. 



A köröskörül érő vonal mintegy 15 — 17 furkálásból áll ; de 

 van olyan is, a mely ennél több, vagy kevesebből áll. Ha az egyes 

 furkálásokat egyenkint vizsgáljuk, kitűnik, hogy ezek nemcsak nem 

 egyszerű furkálások, hanem valóságos mesterfogásai a darázsnak. 

 E furkálások, hogy megtartsam ezt a nevet, nem egyszerű meg- 

 sérülései a hajtás bőrének s áttörései az utána Következő szövet- 

 rétegnek, hogy a darázs ezen az úlon a hajtás beléhez férhessen. 

 Hiszen a sérülések nem is hatolnak a bélig, hanem esak abban a 

 rétegben maradnak meg, a mely az újonnan növekedő edény nyalá- 

 bokig terjed. Azután az egyes furkálások nem érik a hajtás hosz- 

 szúsági tengelyét derékszög alatt, hogy egyenesen a bele irányában 

 haladjanak. A darázs igen nagy mester e tekintetben. nem bántja 

 a hajtás belét, hanem támadását csak az edény nyalábok, a hajtást 

 tápláló és növesztő edények ellen intézi akként, hogy azokat 

 fürészelő szervével oldalról megközelíti s azután kilikasztja. 



Ha a kifurkált hajtásrészből keresztmetszetet készítünk, ez 

 köralakú lesz. E kör középső részét a tág bél foglalja el ; a kör 

 szélén látható az edénynyíilábok gyűrűje, melyben az egyes nyalá- 

 bok a hajtás fejlődöttségéhez képest vagy még külön-külön állanak, 

 vagy már összeértek s a hajtás már szilárdulni, keményedni és 

 fásulni kezd ; e nyalábgyűrún kívül esik azután a kéregrésze. A 

 darázs ezt a kéregrészt oldalról, tehát az átmetszet érintője 

 irányában töri át s ugyanilyen irányban haladva, kilikasztja, mint- 

 egy megfúrja azután az edénynyalábokat is. E fogásával elér 

 tehát, kogy a megsérült edénynyalábokban a nedvesség áramlása 

 megszakad. S minthogy a hajtása felső, tehát a sérülés fölötti része, 

 ennek következtében az alsó részből sem a szükséges vizet, sem 

 a szükséges táplálékot nem kapja meg, hogy az első sorban a 



