Magyarország pillangói 
ből áll, a melyek szorosan záró, olykor igen hosszú csövet, a szipókát 
alkotják s ez a táplálék felszívására szolgál, de nyugalomban pör- 
gén összehúzódik. A szipóka mellett s ezt gyakrar. elfödve 
erednek a háromízű tapogatók (palpi), melyek olykor igen szőrösek. 
A tor (thorax) három részből áll, melyek a hernyónak elülső 
három testgyűrűjéből fejlődnek. A fejjel határos első rész: az előtor 
(prothorax), melynek hasi oldalán az első lábpár ízesül. A második 
rész a középtor (mesothorax), mely valamennyi között a legnagyobb, 
hasi oldalán a második lábpár, háti oldalán pedig a felső vagy 
elülső szárnyak (alae anteriores) erednek. A harmadik rész az utó- 
tor (metathorax), melynek hasi oldalán a harmadik lábpár, háti 
oldalán a két alsó vagy hátsó szárny (alae posteriores), hátulsó 
szegélyén pedig a potroh ízesül. A tor általában gömbölyded, 
hosszukás tojásalakú, olykor felül lelapítoit. Felülete sűrűn pikkely- 
zett vagy szőrös. Hasi oldalát mellnek (pectus) nevezik. 
A lábak (pedes) részei: a rendkívül kicsiny csípő (coxa) 
a tompor (trochanter), a czomb (femur), a lábszár (tibia) és a láb- 
tő (tarsus); az utóbbi öt ízű, végső íze két karommal fegyverzett. 
A lábszáron gyakran kis nyujtvány mutatkozik, mely olykor karom- 
szerű tüskével végződik. A czomb és lábszár gyakran sűrűn sző- 
rözött, az utóbbi a végén többnyire tövisekkel fegyverzett. 
A szárnyak vékony hártyából állnak, a melyet a szarúszerű, 
belül üres erek (venae) vagy bordák (costae) feszítenek ki. Határuk : 
elől az elülső szegély (margo anterior), hátul a belső vagy hátulsó 
szegély (margo posterior), kettőjük között pedig a külső szegély 
(margo exterior) vagy a szárny széle (limbus). A szegélyeken, az 
elülsőnek kivételével, sűrű, finom szőrök sorakoznak, amelyeknek 
sorát rojtnak nevezik. 
A szárnyak a testhez legközelebb álló belső harmadát tőtérnek, 
ennek a testtel határos részét pedig tőnek (basis) nevezik; külső 
harmada a szegélytér, ennek elülső zuga, mely az elülső és külső 
szegély határán fekszik, a szárny csúcsa (apex), a hátulsó zug, a 
külső és belső szegély határán, a belső zug (angulus interior). 
A szárnyak középső része a tő és a szegélytér, közt : a középtér. 
Az erek vagy bordák elhelyezése, száma és alakja a nemek 
meghatározásánál igen fontos. A felső szárny elülső szegélyét al- 
kotó bordának nincsen külön neve. A szárny tövéből a következő 
bordák erednek: a mellső szegély mellett a peremborda (costa 
costalis), mely az elülső szegélylyel egyesül. Ezt követi az elülső 
közép vagy subcostalis borda (costa media anterior) és a hátulsó 
közép vagy medián borda (costa media posterior); a kettőt körül- 
