8 A. Aiszner Lajos " 
belül a szárny közepén harántos borda köti össze. A hátulsó közép 
borda és a belső szegély közt még 1—3 dorsalis borda (costae 
dorsales) ered a tőből s ezek a belső, vagy külső szegélyig érnek. 
A két középborda több ágra oszlik. A mellső középbordának a 
felső szárnyon rendszerint 6, az alsó szárnyon 2; a hátulsó közép- 
bordának pedig többnyire 3 ága van, mely utóbbiak egyike a ha- 
rántos bordából ered. 
A bordákat számokkal jelőlik, még pedig alulról fölfelé. Ehhez 
képest a dorsalis borda az 1., és ha ez megoszlott vagy többed- 
magával jelentkezik, akkor ezeket la, ib, 1lc-vel jelölik. A felső 
szárny elülső és külső szegélyével érintkező bordákat 2-től 11-ig 
számozzák, az alsó szárny külső szegélyéig érők a 2- 7, míg a 
9-ik az elülső szegély costalis bordája. 
A bordaközöket sejteknek (celullae) nevezik s ezeket, a meny- 
nyiben a szárnyak szegélyein fekszenek, ugyanúgy jelölik számok- 
Kalsp.oO asz usejt avar sésedt sam, sejt ea muéstő dbordamkozca 
Ezen szegélysejteken kívül van még a középsejt (cellula media), 
melyet a két középső és a harántos borda határol, ha pedig az 
utóbbi hiányzik, akkor a középsejtet nyitottnak mondják.!) 
A szárnyak mindkét oldalát különféle alakú és színű, sűrűn 
fekvő pikkelyek fedik. A felső szárny tövét a vállfedő (scapula) 
takarja, belső szegélye pedig az alsó szárny elülső szegélyére fek- 
szik. A felső szárnyon alul (fonákján) olykor felmeredő szőrök 
pamatja áll, mely az alsó szárny elülső szegélyén levő hasonló 
szőrpamattal érintkezik s ezek tartják össze a szárnyakat. 
A rendkívül változó rajzolatok megjelölésénél a következő 
kifejezések használatosak : folt az oly szabálytalan alakú, nagyobb 
rajz, melynek színezése az alapszíntől élesen elüt; ha kisebb és 
szabályos az alakja, petty-nek, ha pedig igen apró, pont-nak mond- 
ják. A veseszerűen hajlított fottot vesefolt-nak, ha behajló két vége 
hegyes, úgy hogy sarlóalakuvá lesz, holdfolt-nak nevezik. Szemfolt 
az oly, szemhez hasonló folt, mely több színes gyűrűből áll; kö- 
zepe a pupilla s ha ez hiányzik, pupillátlan vagy vak a szem. 
A vonalak, csíkok, sávok és szalagok többé-kevésbbé széles sávok, 
melyek elhelyezésük szerint hosszanti-, harántos-, vagy szegély- 
sávok, alakjuk szerint pedig íves-, hullámos- vagy csipkés sávok 
lehetnek. 
A szárnyak szélességét az elülső szegélytől a belső szegélyig, 
1) A bordákat és sejteket különféleképen nevezik és számozzák ; mi itt 
a legegyszerűbb és leghasználtabb módot alkalmazzuk. 
