10 



{Auckenia major.) 



Størrelse er den mindre oprindelig end A. lama, ligeledes i sin lidt mere langstrakte 

 Mellemkjæbe og mere tudformede Underkjæbe, begge formede af en ualmindelig lang Tunge, 

 i sit mere sammentrykte Tronimeben, i indskrænkningen af Overarmens Tuberculum majus 

 og i sit ret ejendommelige Hælben. I de fleste andre Henseender ere de lo Arter næslen 

 mærkværdig ens. 



1 Enkelthederne er Forholdet mellem A. major og A. lama følgende : 

 Ydre. A. major er betydelig større end A. lama og har haft noget mere lang- 

 strakt Ansigt. 



3. I. 234567 3. I. 34567 



3. 1. 2S4 . „„ . , 3. 1. 234 



Tænder. Tandsættet er hos A. major ^' ^ — |^^ , hos A. lama 



123. 1. 34 ' ™...'« J23 j 34 



123. 1. 34507 123. 1. 4567 



Alle Tænderne hos A. major ere større end hos A. lama, i Forhold til hele Dyrets Størrelse; 

 men i Form synes Tænderne ganske ens hos de to Arter, bortset fra de forreste Kind- 

 lænder, dpi hos A. major (kun sol hos én, fra Lapa da Escrivania Nr. 11, men Gruben 

 efter den set hos tre fra Escrivania Nr. 6) er betydelig større end hos A. lama, hos hvem 

 den dog vexler ikke lidt i Udvikling. dpZ og dpi ere formede som hos A. lama; dog 

 kan der paa dpi findes en lille Søjle mellem Kronens to inderste Spidser, hvad ikke findes 

 hos de tre foreliggende A. lama; den findes, større eller mindre, hos 11 af de foreliggende 

 Tænder af A. major, mangler hos 2. (En dp2 findes hverken hos A. major eller hos 

 A. lama.) dpZ har en lignende Mellemform som hos A. lama, men er større, dpi er 

 formet som hos A. lama; hos 4 findes ingen Søjler mellem de ydre Spidser, ligesom hos 

 A. lama; hos to findes en lille Søjle mellem de to forreste ydre Spidser (en af dem er af 

 en højre Kjæbe, og dens Mage i venstre Kjæbe har ingen Søjle) ; hos én findes en lille 

 Søjle mellem de to bageste ydre Spidser; hos én findes en anselig Søjle mellem de to 

 forreste, en mindre mellem de to bageste ydre Spidser. p2 er veludviklet, simpelt sam- 

 mentrykt, uden Hæl, men synes dog at falde bort med Alderen; den mangler hos A.lama. 

 p3 er større og bedre udviklet end hos A. lama, ikke meget mindre end pi, med vel- 

 udviklet bueformet Hæl, der dog er lidt afbrudt i Midten, mere eller mindre, og er endnu 

 tilstede i boj Alderdom; hos A. lama er den meget mindre end pi, næsten kun simpelt 

 sammentrykt, undertiden stillet paatværs, og falder bort med Alderen, p^ er anselig, 

 sammentrykt, svagt foldet; hos A. lama 'mangler den. pi ev baade i Over- og Underkjæbe 

 omtrent som hos A. lama, dog lidt sværere, især i Underkjæben. 



Hovedskal. Af Hovedskallen hos A. major kjendes det meste af Mellemkjæbe, 

 Overkjæbe, Gane, Underkjæbe og Hjernekassen. Nogen Afvigelse fra A. lama er ikke at 

 finde undlagen i enkelte Forhold : Overkjæbebenels Rand mellem Hjørnetand og Kindtænder 

 er mindre skarpkantet og mindre stærkt indbuet, saa at Ganefladen paa dette Sted er lidt 

 mere oprindelig formet. Mellemkjæben er noget mere langstrakt, og Underkjæbens forreste 

 Del er ligeledes mere langstrakt, small tudformet. Crista sagittalis og Cr. lambdoidea ere 



