32 



(Dicotyles torqvat.us.) 



paa den ene eller den anden Side synes Emaillegrændsen aldrig at være; men Ttinserne 

 vexle ikke lidt i Udstrækning. Øvre Hjørnetands Rod er ret forskjellig i Brede. Kn eller 

 to Længdefnrer findes sædvanlig langs baade Yder- og Inderside af Roden al' baade øvre og 

 nedre Hjørnetand ; nndertiden mangler Fure paa Rodens ene Side og da mest paa Inder- 

 siden af nedre Hjørnetand. — p 2 er undertiden simpelt sammentrykt, med en enkelt 

 Hovedspids og en lavere bagved liggende enkelt Hæl; Hovedspidsen vexler meget i Højde. 

 Oftest er p2 bredere, Hovedspidsen mere eller mindre skarpt delt i en ydre og en indre 

 Spids, Hælen ligeledes. Paa en bøjre Underkjæbe fra Lapa da Cerca Grande mangler p 2 

 belt. — p2 vexler meget i Størrelse. Undertiden bar den kun en enkelt Hovedspids 

 omgiven indadtil af en lavere Hæl, der er mere eller mindre knudret. Undertiden ere en 

 eller flere af Hælens Knolde næsten lige saa store som Hovedspidsen. — p 3 vexler stærkt 

 i Hovedspidsens Højde, og Hovedspidsens Tvedeling kan være mindre eller mere udpræget. 

 Hælen er meget forskjellig i Brede, oftest enkelt, lidt knudret, undertiden tydelig delt i en 

 ydre og en indre Knold. — /j 3 er undertiden, dog sjelden, formet lige saa simpelt, som 

 p 2 kan være det, med en enkelt Hovedspids omgiven af en Hæl, der dog inderst bærer 

 en anselig Spids. Oftest er der paa Hælen endnu opvoxet en eller to Spidser, der i Stør- 

 relse nærme sig Hovedspidsen, foruden flere Smaaknuder, saa at Tanden nærmer sig til 

 at være formet som Bagkindtand, p 4 vexler meget i Sværbed. Undertiden er den formet 

 nærmest som p 3, dog altid med tydelig tvedelt Hæl. Oftest er Hælen saa bred og stor, 

 og dens Spidser saa mægtige, at Tanden ganske ligner en Bagkindtaud. Undertiden er 

 der saa godt som ingen Spidser andre end de fire Hovedspidser; oftest ere Hovedspidserne 

 omgivne af flere Smaaknolde. — pi vexler i Størrelse og Form paa ganske lignende Maade 

 som p 3. — Baade nedre og øvre Bagkindtænder vexle meget i Tallet og Størrelsen af de 

 Smaaknolde, der omgive Hovedknoldene. — Hælen paa mZ er undertiden, dog sjeldnere, 

 en enkelt, ganske simpel Spids; oftest er den udvidet og bærer to, tre, lire eller fem 

 anselige Spidser foruden Smaaknolde. — w3 har undertiden saa godt som ingen Hæl, idet 

 der bag Hovedspidserne, langs Kronens Bagrand, kun findes en smal Cingulum med riflet 

 Rand. Oftest bar dog Cingulum udvidet sig til en tydelig Hæl med flere Smaaknolde. 



Hovedskal. Næseryggen er undertiden ganske glat, med kun ganske smaa Aare- 

 fiirer ; undertiden er den gjennempløjet af et dybt indskaaret Netværk af Aarefurer, mest 

 udgaaende fra Pandefuren. Graden af Næsehulens Udposning i Ydervæggen af bageste 

 Næsegang, under Øjehulen, er højst forskjellig; oftest findes der en anselig Udposning, 

 rummende en Uel af Sibenets Blade; undertiden er den paafaldende stor, blæreformet; 

 underliden mangler den næsten ganske. Foramen palatimmi ligger oftest indenfor p 2, men 

 kan ligge længere fremme. I Tindingkammenes Forhold bagest er der stor Vexlen ; hos 

 de unge ere Tindingkammene bagtil skille ved et anseligt Mellemrum, med Alderen ind- 

 snevres Mellemrummet; hos nogle af de gamle komme 'l'indingkammene til at støde sannnen 



