38 



( 1) icotj/lcs lah hl iiifi.) 



stærkere nejryndelscr til ligiieiidc Turer som hos I), torquatns. )u3 og p\^ have mere nd- 

 prægel Bredform. — Som en ikke helt sjelden Afvigelse Ira det sædvanlige findes i ovre 

 Hjørnetands Rod en dyh luire langs Indersiden og en lignende langs Ydersiden; en enkelt 

 Gang ere Furerne saa dybe, at Roden ender i to skilte Spidser; Rodens Brede vexler 

 meget. I det indbyrdes Størrelseforhold mellem Korkindtænder og Bugkindlænder er der 

 en Del Vexlen. Meget store Forskjelligheder er der i Graden af Kindtændernes Krusning 

 og Udviklingen af Smaaknoide; undertiden kunne Kronerne være paafaldende glatte, uden 

 Krusning af Emailieu og med meget faa Biknolde. Slorrelsen af Hælen paa bageste ovre 

 Kindtand vexler stærkt. Ligeledes vexler Hælen paa nedre bageste Kindtand; det laveste 

 Tal af Spidser paa Hælen synes at være \\ dog kan en af dem være ganske lille; det 

 højeste Tal synes at være 8. 



Hovedskal. Næseryggen er næsten flad, ikke hvælvet paatværs. Indsnittet i 

 Næse-Aabningens Siderand er lidt dybere. Pandens Aarefure er mere lige, mindre stærkt 

 buende ned paa Siden , og dens Fortsættelse langs Næsen er svagere udhulet. Næse- 

 muskel-Gruben paa Ydersiden af Overkjæbebenet er mere rummelig, dens bageste øvre 

 Rand hvælvet mere opad mod Øjehulens Forrand, skarpere fremtrædende. Sinus maxil- 

 laris er stærkere ndposet til Siden, saa at Overkjæbebenets Krop ovenover Forkindtænderne, 

 foran Foramen infraorbitale, er udhvælvet, ikke indtrykt, og at Canalis infraorbitalis bliver 

 sammentrykt, ikke trind i Gjennemsnit, og at den forreste Del af Kindbuens Yderside 

 bliver Had eller udhvælvel, ikke indtrykt. (Hos den unge, med Mælketænder, er Sammen- 

 presningen af Canalis infraorbitalis ikke nær saa iøjnefaldende som hos den gamle, Kind- 

 buens Udposning derimod fuldt saa meget.) Afstanden mellem Hjørnetanden og p2, baade 

 i Over- og Underkjæbe, er forholdsvis lidt større. De ovre Kindlænders Rækker løbe lidt 

 fra hinanden fortil, medens de hos D torqmtus løbe jevnsides eller fortil bøje lidt mod 

 hinanden. Foramen palatinum synes altid at ligge langt fremme, indenfor Hjørnetanden. 

 Vomer naar tilbage kun omtrent til Forranden af bageste Kilebens Krop, medens det hos 

 D. iorqvatus oftest naar til Midten af Kilebenet. Trommebenet er lidt mindre, i mindre 

 Grad dækkende under Foramen laccrum medium. Frc. angtdaris er mere lige end hos U. 

 torqvatus, hos hvem dens nederste Del er bøjet mere indad. — I mange Henseender, saa- 

 ledes ogsaa i Tindingkanimenes Forhold, vexler D. labiatus paa lignende Maade som D. torqvatus. 

 Maal af Hovedskaller fra Lagoa Santa og andre Steder: 



Lagoa S. Callia- lira- Hjem uKjeiifll. 



Santa. lina. silicn. 1 Fangenskab. 



1. 2. 3 T. 5~ 



d'vet. 9 9 



(Ivre Kiiidlænders Række . ... TT'la 78'/,. TS'ls li'h 80 



Øvic Bagkindlænders Rn'kke. . 49 ■iS'la 46 45'(2 47'l2 



Nedre Kindtænders Hække 85'l2 82 83 87 



Nedre Bagkindtænders Uække 53'l2 60'/i 51 53 



