98 



iCamelidæ.) 



Drøvtyggerne leve, liver Kindtand fimr fire linje sammentrykte Spidser, paa de ovre forsvinde 

 Meliemspidserne, og de tre yderste Spidser indskrænkes til Ribber langs Kronens Yderside, 

 og alle faa rigeligt Tandkit; men de tre bageste Forkindtænder, der fra første Færd ogsaa 

 følge næsten samme Udviklingsgang i de to Afdelinger, blive hos de øverste Kamelider 

 tilbage i Udvikling, vantrives og forsvinde tildels; hos Oxerne voxe de derimod stadig i 

 Størrelse, undtagen hos ganske enkelte afvigende Slægter blandt de øverste. Mellemkjæbc- 

 benets tiltagende Spinkelhed paa Grund af Fortændernes Vanlrivning, Overkjæbens tiltagende 

 Mægtighed og Forlængelsen af dens Krop tilbage udenfor den bageste Næsegang, udenfor 

 Mtiscnli pterygoidei, under Kindtændernes I'aavirkning, og dens Udfyldning af Siims maxil- 

 laris, Væxten af Kammen paa Kindbue og Kind efter Udspringet af Masseler, Væxten af 

 Underkjæbens Prc. angularis, Indskrænkning af Prc. ectopterygoideus og af Os pterygoidenm , 

 der overvoxes af Ganeben og Ala magna, Indskrænkning af Tindinggruben og af Under- 

 kjæbens Prc. coronoideus, Væxten af Tungebenet, især det forreste Horn, under I'aavirkning 

 af den bevægelige Tunge, Fremkomsten af en Hinde-Aabning mellem Næseben og Taarcben, 

 Øjehulens Omslntning af en Benring og meget andet i Hovedskallens Bygning er over- 

 raskende ens i de lo Rækker; men deres Særstilling vise Kamelerne dog i et og andet; 

 saaledes faar Taarebenet aldrig hos Kamelerne den blæreformede Udposning af Sinus 

 maxillaris i Øjehulens Bund, der fremkommer allerede hos ret lavtstaaende Former af 

 Oxe-Rækken ; Underkjæbens Prc. angularis beholder altid hos Kamelerne et frit frem- 

 springende øverste-bageste Hjørne; og først og fremmest udmærkes Kamelerne ved deres 

 ejendommelige Trommeben , der allerede hos ellers meget lavt staaende Medlemmer af 

 Familien er stort, opsvulmet, dannende en Del af Bagvæggen af Underkjæbens Ledskaal, 

 fyldt med svampet Benvæv og foldet omkring Slylohyale ; hos Oxe-Rækken er det kun hos 

 enkelte af de højeste Former, al Trommebenet kan faa en Uddannelse, der noget minder 

 om Kamelerne. Baade hos Kamel- og Oxe-Rækken faar Binghvirvlen den dybt udhulede 

 Ledskaal for Nakkeledknuderne ; Taphvirvlen faar <len ejendommelige tudformede Prc. 

 odontoidem \ Halshvirvlerne blive lange, deres Tværtappe store og mere udformede; men 

 skjønt Halshvirvlerne ere lange selv hos ret oprindelige Camelider, og Halsen er bøjelig, 

 fremkommer dog ikke de ejendommelige Kugleled mellem Hvirvelkroppene, der allerede 

 findes hos ret korthalsede Former af Oxe-Rækken; Hvirvelkro|)penes Ledflader hos Kamelerne 

 beholde den oprindelige næsten flade Form, i hvert Fald den bageste af dem; den forreste 

 Ledflade kan faa noget af Kugleformen. Indervæggen af Kanalen for Arteria vertebralis 

 bliver, paa de fleste Halshvirvler, hos Kamelerne kortere end Ydervæggen, idet Yderva-ggen 

 forla-nges i samme Grad som hele Hvirvlen, medens Indervæggen ikke forlænges, saa al 

 Aaren tildels kommer til al løbe i Rygmarvs-Kanalen; hos Oxe-Ra-kken pleje Inder- og 

 Ydervæg al være omtrent lige lange, idet begge forlænges i Forhold til Hvirvlens Længde; 

 men hos de allermest langhalsede er Indervæggen megel længere end Ydervæggen. De 



