188 



(Anm. 2.) 



langt Arien skuNli' iidniæiki^ sig ved al vii'ie slone ciirt Nutidens LiiiMaei', i Slnrrclsc sliiii iinclleni dem og 

 Kamelen. Gervais mener, at det maaskc kunde være den samme Art som den, Lund saniincniigner med 

 Hesten I Storrelse, altsaa A. major. — Til samme Art har Cervais senere (Zoologie el Paléoiitcdogle géné- 

 rales, sér. I. 18(i7— 69, p. 140) henlort nogle Levninger Ira Pampas-Lagene i Argentina, deriblandt en linder- 

 kja^be med 5 Kindtænder. For A. weddellii og en nærslaaeiide Art oprettede (ler va i s da Slægten " Palæolainii« . 

 — •l'ahvdlaina weddellii' omtales igjen af H. Gervais og Ameghino (Manimiféres fossiles de rAmériqiii' 

 dn Sud, 1880, p. ll'J), der oplyse, at Kindlænderne paa den nævnte Underkjælie fra Pampas tilsanimen maallc 

 113 Millim. — Ameghino har senere (Contrib. etc, 18S9, p. 587 — 588) sagt, at A. wedddlii fra Tarija ikke 

 var af samme Art som de nævnte Lama-Knogler fra Pampas, i det hele ikke en Pidæolnma, inen en æglc 

 Aiichenia; i Argentina skulde der være fundet Lemmeknogler, der i Størrelse stemmede aldeles med Knoglerne 

 af A. toeddelUi fra Tarija (han afbilder et 1ste Taaled 100 Millim. langt, pi. XXXV, fig. 9), og sammen med 

 dem var fundet Overkjæber, der maatle have tilhørt en ægte Auclienid, hvad Kindtændernes Form skulde 

 vise. For den argeiilijiske Underkjæbe, som Gervais havde henført til P(d(i'olama iri'ddcUii, og for andre 

 lignende og for, som han mente, tilhørende forholdsvis spinkle Lemmeknogler opstillede Ameghino Arten 

 Palæoliima leptognalha (1. c. p 590). — Senere igjen (Anales del Museo Naeional de Buenos Aires, tom VIII, 

 1902, p. 248— 249) har Ameghino haft Lejlighed til at gjennemgaa en Mængde Lama-Levninger fra Tarija, 

 hvoriblandt han ogsaa har gjenfundet Knogler af den rette A. n-eddeliii, som han nu erkjender for at være 

 en Palæolama, men dog opfører som forskjellig fra P. leptognatha; han giver Beskrivelse og Billede af 

 Underkjæben (pi. VL fig. 25 og 26). — Burmeister, der til Undersøgelse havde talrige Lama-Levninger fra 

 Tarija og fra Pampas, regner Lund's 'Lama fossilis'' (a: Aicchenia major), Gervais' Anchenia weddellii 

 og Ameghino's A Jeptoiinutha for samme Art (Studien imv Beurtheilung der Descendenzlehre, Aueheniæ 

 species, Archiv fiir Anatomie und Pli>si(dogie, ph>siol. Abth., Jahrg. 1891, p. 1 — 18; se ogsaa Anales del 

 Museo Nacional de Buenos Aires, tom. 111, 1883 — 91, p 477). Sandsvnligvis har han Ret; men stor Vægt kan 

 der i dette Tilfælde ikke lægges paa Burmeister's Dom; han synes slet ikke at have været opmærksom 

 paa de meget væsenlige Forskjelligheder i Lama-Arternes Tandsæt; Arterne skjelner han saa godt som ude- 

 lukkende efter Størrelsen. — Efter den Beskrivelse og de Billeder (Rulleben, Stykker af Mellemhaand og 

 Mellemfod, Isle og 2det Taaled), som Gervais giver af Auchadu iredddlii, er det ikke muligt at afgjore, 

 om det er samme Art som A. major, eller ikke; der er i de afbildede Knoglers Form neppe noget for Arten 

 ejendommeligt; efter Størrelsen kunde de vel passe til .1. major. (Dog maa det forudsætles, at det beror 

 paa en Tegnefejl, at der paa Mellemhaandens øvre Ledtlade ikke viser sig nogen Flade for Multaiuiulnm 

 minus.) Maaske kan det siges, at baade Mellemfod og Taaled ere mindre langstrakte end hos A. major, at 

 domme efter Billederne; men Forskjellen er ikke større, end at den ikke nødvendig txder paa Ai'tforskjel (den 

 kunde uiaaske ogsaa bero paa Tegnefejl). — At den Underkjæbe fra Tarija, som Ameghino beskriver og 

 afbilder som tilhorende Palæolama weddellii, er af samme Art som A. major fra Lagoa Santa, derom kan 

 ikke godt tvivles. 



Auchenia castelnaudii opstillet af P. Gervais (Gastelnau etc. 1855, p. 41, pi. X, fig. 1 — 4) efter 

 nogle Kjæbestykker, Rulleben og Hælben fra Tarija. Arten skulde udmærke sig fra A. lama ved at være lidl 

 slørre ; de fire bageste nedre Kindtænder maale tilsammen 86 Millim , Rullebenet er 42 Millim. langt. Af de 

 fundne Stykker kan det ikke sees, om ^ 3 har været tilstede eller ikke. — Talrige Lama-Knogler fra Tarija 

 har Ameghino (Anales del Museo Nacional etc., 1902, p. 250) henført til samme Art. Han opljser, at 7) 3 

 liinles i alle Underkjæber og kalder derfor Arten Palæolama caslelnaudi. — Blandt Lamaerne fra Lagoa 

 Santa er der ingen, der er saa lille som A. castelnaudii; men Forskjellen i Storrelse er dog ikke saa stor, 

 al ikke A. castelnaudii kunde være en Dvergforni af .4. major. A. castcbiaudii er for lidt kjendt til, at dei 

 kan dommes sikkert om den. 



Auchenia intermedia opstillet af P. Gervais (Castclnau etc, 1855, p. 42, pi. X, fig. 5 — 9) især efter 

 et Stykke af en Underkjæbe, hvortil føjes et Skinneben og to Taaled, alt fra Tarija. Underkjæbestykket inde- 

 holder en bredformel Kindland og foran den to lomme Tandgruber, bag den noget af en tom Grube. Arien 

 skal udmærke sig ved sin ringe Storrelse i Forhold til de andre fra samme Sted; i Størrelse skal den være 

 mellem Lama og Vicunna. Længden af de tre forreste Kindtænder tilsammen opgiver Gervais til 48 Millim., 

 medens den hos A. caslelnatulii opgives til 54. Men her har Gervais sikkert taget fejl; de Ire Tænder. 

 som han har maalt hos A. intermedia, tildels efter tJruberne, ere saa godt som vist p 3, pi og iii 1; de, 



