200 



(Anm. 2.) 



til M. humboldtii, som ogsaa sagt af Lauril lard.) Cuvicr's «M. angustidens' resneile lian til M. andium. 

 Laurillard mente desuden at kunne paavise en Korskjel i Underkjæbens Form; en llndcikjæbc af M. andium 

 fra Tarija havde forholdsvis lang, tudformet forreste Del. medens en llnderkjæbe af M. hu7nboldtii fra Chile 

 var mere afstumpet fortil. — Gervais, der til Undersøgelse blandt andel havde flere Levninger af M. andium 

 fra det rige Findested ved Tarija, godkjendle Laurillard's Synsmaade. Han mente desuden at finde, at 

 M. andium linrle hjemme i de mere vestlige, M. humholdtii i de mere ostligc Egne af Syd-Amerika. — 

 Burmeister, der til Kftersjn havde et betydelig bedre Stof end del, der havde foreligget hans Forgængere, 

 især stammende fra IMatu-Landene og fra Tarija, sluttede sig nær til Laurillard og Gervais. Dog ind- 

 ronmiede han, at Forskjellen i Kindtændernes Form ikke var fast. Til Gjengjeld mente han at kunne paavise 

 Art-Forskjel i Formen af de øvre Stødtænder; hos M. andium skulle Stodtænderne være lange, forholdsvis 

 spinkle, lidt skrueformet vredne og med Emaillebaand langs Siden ; hos M. humboldtii skulle de være 

 kortere, sværere, jevnt buede, uden Emaillebaand. — Ameghino, der har set et ikke ringe Stof især fra 

 Plala-Landenc, finder, al Kindtænderne saa meget vexle i Form, at de ikke give tilstrækkeligt Grundlag for 

 Adskillelse af Arter, og han gjor meget rigtig Kede for Usikkerhederne i de tidligere Fremstillinger; man har 

 ikke laget Hensyn til, al der vel i Tænder og Kjæber har været Forskjel mellem Hanner og Hunner; Kind- 

 tænder af de forskjellige Former ere fundne baade her og der, saa at de forskjellige Typer ikke kunne siges 

 al udmærke Mastodonter fra forskjellige Egne. Og dog ender Ameghino med ikke alene at godkjendc baade 

 M. andium og M. humboldtii, men ogsaa at opstille fem nye Arter, Af. platensis, M. rectus, M. argentinus, 

 M. superbus, M. maderianus, og Arterne soger han at udmærke dels ved de tidligere omtalte Forskjelligheder 

 i Kindtænderne, dels og især ved Egenheder i Slodlænderne. — Philipp i nejedes med al sige et Par fore- 

 løbige Ord om nogle faa itfas/orfow-Levninger fra Chile og fra Ulloma i liolivia; han henforte dem til to 

 Arter, M. chilensis og M. bolivianus, som han skjelnede efter Formen af Underkjæbens forreste Del. Efter 

 hans Billeder at domme synes de snarest at niaalle falde sammen med henholdsvis M. humboldtii og M. 

 andium. — Nordenskiold har ved sin Gjennemgang af en større Samling Levninger fra Tarija, sammen- 

 holdt med Levninger fra andre Egne, faael saa stærkt el Indtryk af Foranderligheden, at han nærmest er 

 tilbøjelig til at tro, at der vel i Syd-Amerika har level mindst et Par »geografiske Arter» Mastodon, en 

 væsenlig lidt mere oprindelig, M. andium, og en lidt hojerestaaende, M. humboldtii, oftest kjendelige ved de 

 Mærker, der ere fremhævede af Laurillard, Gervais og Burmeister, i deres mest typiske Form fundne 

 henholdsvis ved Tarija og i Plata Landene, men at der ikke kan skjelnes skarpt imellem dem; han mener 

 med Rette al kunne paavise, al Hanner og Hunner ere uens i Formen af Stodtænder og af Underkjæbens 

 Hage. — De ikke faa sydamerikanske Mastodon-Leyninger, der findes i Museet i Kjobenhavn, mest fra Plata- 

 Landene, tyde paa, al Nordenskiold's Opfattelse er den retle. 



Af Mastodon-Stodlmnåev fra Plala-Landene haves i Kjøbenhavns Museum følgende, indsamlede af 

 Santiago Roth og skjænkede af Dr. V. Lausen: 



1. Fra Arroyo de Pavon. 760 Millm. lang (manglende lidt af Grunden, ligesom næsten alle de 

 andre), meget spinkel, 6(j Millim. i Tværmaal paa det tykkeste Sted, i Tværsnit ægformet, næsten ganske lige, 

 uden Emaillebaand. Tilhørende Kindlænder haves ikke. Den vilde nærmest svare lil Fortanden af Ame- 

 ghino' s M. rectus, hvis den ikke var langt mindre. Den kunde ogsaa ligne M. argentinus, men afviger 

 ved at mangle Emaillebaand. 



2. Fra Arroyo de Pavon. 6G0 lang, 79 i Tværmaal. Ligner foregaaende, men er betydelig sværere 

 og ganske lidt mere buet. En medfølgende bageste ovre Kindland er i Form som hos typisk M. humboldtii. 

 men noget lille, 1G8 lang. 



3. Fra Arroyo Pergamino. 720 lang, ret svær, 121 i Tværmaal, jevnl buet, ellers som foregaaende. 

 En medfølgende j«2 er ikke helt typisk M. humboldtii. 



4. Fra Plata-Landene. To store Fortænder, horende sammen med Over- og Underkjæbe af typisk 

 M. humboldtii, omtrent 1100 lange, megel svære, 160 i Tværmaal, jevnl buede som foregaaende. De stemme 

 ret vel med Ameghino's Billede af Stodtanden af M. humboldtii, men ere dog mindre stærkt buede. 



5. Fra Arroyo Dulce. Forreste Halvdel af en Stødtand af ganske samme Størrelse og Form som 

 foregaaende, men med et stærkt bredt Emaillebaand ned langs Siden. Tre medfølgende Kindlænder ere som 

 hos typisk M. humboldtii. 



6. Fra Plata-Landene. 1150 lang, meget lignende Nr. 4, men lidt mere trind, mindre a'gformet i 

 Tværsnit, med største Tværmaal 151. En medfølgende nedre Kindtand er typisk M. humboldtii. 



