94 CsilH Ernő 



tatását, elvégezte a gymnasmmot, egy évi praeparandiát és két 

 évi jogot, majd 1863-ban Nagyenyedre ment, ahol hittani tanul- 

 mányokat folytatott. 1865 — 66-ban, mint tanító működött Maros- 

 vásárhelyt, ugyanakkor letette a papi vizsgát. 1866 őszén kül- 

 földre ment tanulmányai folytatására a hessen-marburgi egyetemre, 

 majd beutazta a Rajna-melléket, megfordult Francziaországban 

 és Dél-Németországban. Visszaérkezvén 1868 — lo70-ig Ugrón 

 Sándor földbirtokosnál foglalt el nevelő állást Mezőzáhon, a 

 hol Hermán Ott ó-val ismerkedett meg, ki felköltötte 

 benne az érdeklődést az állatvilág iránt, melynek tanulmányozá- 

 sával azután mindvégig buzgón foglalkozott. 1870-ben szilágy- 

 nagyfalusi lelkész, 1877 ben pedig a zilahi polgári iskola tanítója 

 lett, mely állásában a Magyar Ornithologiai Központ felállításáig 

 működött, a mikor szolgálattételre ezen intézethez osztották be. 

 1906-ban nevezték ki ezen intézet titkárává és tiszteleti 

 tagjává. 



Pungur Gyula zoológiai működése első sorban az 

 egyenesszárnyú rovarok tanulmányozására szorítkozott, majd 

 hozzáfogott a népies állatnevek gyűjtéséhez, az utolsó években 

 pedig hivatásánál fogva a madártani irodalmat gazdagította ; leg- 

 becsesebb munkája e téren „A füsti fecske őszi vonulása 1898- 

 ban Magyarországon" czímű értekezése (Aquila XL, 1904., 

 1 — 240. 1.), e mellett szorgalmasan dolgozott a magyar állatnevek 

 szótárán, ezt a nagyon várt munkáját azonban már nem 

 fejezhette be. 



Rovartani irodalmi működése majdnem mind az egyenes- 

 szárnyúakra vonatkozik. Ez irányú czikkeinek jegyzéke a kö- 

 vetkező : 



18? 4. A szitakötő. (Természet. VI. 1874. 190. 1.). 

 1877. A magyarországi tücsökfélék felszárnya. (Természetrajzi 



Füzetek. I. 1877. 22o. 1., 1 táblával). 

 1879. Gyümölcseink ellenségei. (A zilahi polg. isk. értesítője 1879). 



1885. Bogarász história. (Szilágy 1885). 



1886. Adatok egy kevésbbé ismert szöcske-faj természetrajzához. 

 (Rovartani Lapok. III, 1886. 49. 1. táblával ; Math. term.- 

 tud. értesítő. IV. 1886. 9. 1., 2 táblával). 



1887. Beitráge zu Naturgeschichte einer v^renig bekannten Laub- 

 heuschrecken-Art. (Math. u. naturw. Berichte aus Ungarn. 

 IV. 1886. 78. 1.). 



