﻿TIDEN FOR YOLDIALERETS DANNELSE. 



75 



langs stranden c. 3 m. o. h,, foclen af leret, der sikkert fort- 

 sætter videre til større dyb. Umiddelbart bag jernbanele- 

 gemet (0. for samme) ligger først chausseen, så teglovnen og 

 bag denne lertaket. Det høsten 1898 blottede profil i ler- 

 taket viste følgende profil: 



, 6 



3 



» 



1 



Fig. 5. Fra lertaket ved Moss teglværk (Østside af Vorlebugten). 



Øverst: 6. Muldlag, ganske tyndt med muldblandet rød sand, 

 og enkelte store stene. 



5. Rullet grus, med sand 0,4 m. 



4. Sandler, skiktet, med enkelte stene opad gå- 

 ende over i sand 1,5 m. 



3. Tyndt sandlag af grov sand 0.1 m. 



2. Sandholdigt blåt ler, med enkelte stene, 2 m. 

 Underst 1. blåt Yoldialer, også med ganske enkelte stene, 

 blottet 3 m., i de øvre lag fattigt på fossiler; 

 ved x lag med adskillige explr. af buccinum 

 terræ novæ. Også lagene 2 og 4 fører sjeldnere 

 sterkt forvitrede skal af portlandia arctica. 



Yoldia- 

 ler. 



Profilerne viser evident, at yoldialeret fortsætter ind til 

 raet, idet de øvre lag i raet endog fortsætter ud over og be- 

 dækker yoldialeret. Det samme lag af riillestensgrus og rød 

 grov sand med enkelte store stene, som ligger ovenpå yoldia- 

 leret fortsætter også over store dele af raets overflade, og 

 viser ved sin gehalt af enkelte her og der indstrødde store 

 blokke, at det kun kan være afsat under vand, på hvis 

 overflade svømmende isfjeld har læsset af blokke. Materialet 

 til dette øverste dække af rullet grus og sand med stene 

 stammer således fra tiden for selve raets dannelse, ihvorvel 

 udskyllingen af dette dække over hele overfladen vistnok 

 skriver sig fra en senere tid, fra landets hævning. 



