﻿96 KRISTIANIAF. SENGLACIALE OG POSTGLAC. NIVÅFORANDR. 



nødvendige dybde (under 5 favne), er jo så langt talrigere 

 end isfjeldene. Når sådanne koss, der kan stikke sine 15—30 

 meter eller mer, dannes på en kyst eller på grundt farvand 

 under sterke isskruinger, eller når de med sin af flag sammen- 

 stablede underside pløier henad bunden under isdrift eller 

 skruing, kan det jo nok tænkes, at de vil rode adskillig op 

 på bunden, og at bundslam med skaller o. s. v. kan komme 

 ind mellem de mange isflagstykker, hvoraf kosset er bygget 

 op. Siden vil kosset fryse sammen til et stykke, og slammet 

 med skaller o. s. v. kan bli transporteret lange veie. På 

 denne vis vil skallerne kunne komme nogenlunde hele og 

 uskadte med isen. 



Jeg har også leilighedsvis virkelig iagttat slam på havis, 

 som jeg vanskelig kunde forklare mig som kommet op på 

 eller ind i isen på anden made, og som måtte stamme fra 

 havbunden. I et enkelt tilfælde var der endog et ganske 

 betydeligt lag på flere tommers tykkelse. Jeg har dog endnu 

 aldrig langt fra land fundet skaller på isen. Og uagtet jeg 

 jo har reist over og undersøgt ganske store strækninger havis, 

 er det forholdsvis meget sjelden, at jeg har fundet] sådant 

 slam på den, som kunde tænkes at stamme fra bunden. 



Skal jeg dømme efter mine erfaringer, kan jeg derfor 

 heller ikke tro, at den transport af havbundsmateriale, som 

 havisen tilfældig kan udføre, strækker til som forklaring af 

 de omtalte molluskformers almindelig udbredte forekomst på 

 dybder helt ned til 1450 favne, hvor de jo er så almindelige, 

 at de til stadighed kommer op i skraben. 



Med venlig hilsen 



Din hengivne 

 Fridtjof Nansen. 



Af prof. Nansens ovenstående fremstilling sees, at en trans- 

 yjort ved is i tilfælde nærmest måtte henføres til en oproden 

 af havbunden på grundere vand ved iskoss^ medens en trans- 

 port ved isfjeld ikke kan tilskrives nogen betydning. Også 

 forklaringen ved iskoss er imidlertid efter prof. Nansens er- 

 faring neppe tilstrækkelig. 



