﻿SUNKNE LITTORALBANKER V. NORGES VESTKYST. 101 



forud for radannelsen, end de allerede ovenfor fra yoldialerets 

 forhold anførte. 



Et afgj ørende bevis for, at landet har ligget høiere i 

 en tid, som i ethvert fald må have gået forud for radannelsen, 

 leverer de foreliggende beskrivelser af bunden på bankerne 

 udenfor Norges vestkyst. 



Det var 6r. 0. Sårs, som først ^) har henledet opmærksom- 

 heden på, at „hele det udstrakte platå mellem kysten og 



Storeggen engang har været hævet over havet" og 



derefter senere „lidt efter lidt har sænket sig til sin nuværende 

 dybde". Beviserne herfor fandt Sårs i beskaffenheden af 

 bunden" på Storeggen, der i stor udstrækring i en dybde af 

 80 — 100 favne består af „små tilrundede og glatte stene, hvis 

 påfaldende lighed med fjærestene er iøinefaldende". End- 

 videre fandt han på Mebotten (midtveis mellem Ålesund og 

 Storeggen, 4 — 5 mil fra kysten) på ca. 50 favnes dybde talrige 

 døde skaller af „inya truncata, saxicava rugosa og venus casina, 

 alle utvivlsomme littorale dyr, der for det meste kun leve i 

 fjæren ved lavvandsmærket". 



Aldeles tilsvarende forhold fandt James A. Grieg for ban- 

 kerne udenfor Sognefjorden^); han beskriver herfra fra 70 — 80 

 favnes dyb et lignende undersøisk platå som Storeggen, med 

 bund af skjælsand, hvori „grus og glatslebne stene (rulle- 

 stene)"; udenfor Utvær og Bagholmen er dybden allerede 

 lige ved land 60 — 80 favne og holder sig så uforandret lange 

 strækninger udover; på dette platås begrænsning mod syd 

 fandt Grieg en rende „fyldt med skjælsand og skjælfragmenter, 

 blandt hvilke kan nævnes fossile skaller af mya truncata og 

 pecten islandicus^\ 



Tre af de ovenfor nævnte fossile arter: mya truncata, 

 saxicava pholadis (rugosa) og pecten islandicus, er netop de tre 

 hyppigste fremherskende former i de øverste glaciale skjæl- 

 banker (se herom nedenfor) fra den begyndende stigning af 

 landet. De er også alle tre arktiske former. 



1) Forhandl, i Vid. Selsk. i Christiania, 1872, p. 76 (Kristiania 1873). 



2) Se Bergens museums årljog for 1896, p. 6 ff. (Bergen 1897). 



