﻿132 KRISTIANIAF. SENGLACIALE OG POSTGLAC. NIVÅFORANDR. 



den vældige Svelviksmoræne {Hyggen) i et indre og et ydre 

 bassin (se kartet pag. 28). På Hurumlandet er Sandungen dæm- 

 met op af en stor moræne af den samme række. Ved Kristi- 

 aniafjorden findes rester af det samme morænedrag på fjordens 

 vestside ved jjFærgestedet", og øst for fjorden er det nd viklet 

 i en ovenfor Drøbak begyndende dobbelt række af svære 

 moræner: a) en ydre række over As — Krokstad; Asperud — 

 Rudstul; videre i grusbanker i Tømter, Askim, Moenbanken 

 ved Mysen og længer SO. b) en indre række over Fron, 

 Nordby, Ski, og bankerne foran Mieren, Lyseren, Øjeren o. s. v. 

 Disse to rækker ligger i vest nær Kristianiafjorden kun 3 å 4 

 km. fra hverandre, længer øst blir afstanden større. 



Alle disse moræner er (i alle fald i høide o. h. mindre 

 end 150 m.) byggede af laget, rullet grus og sand^). Der 

 haves adskillige steder udmærkede snit, således i Asmorænen 

 i Sande, i Svelviksmorænen på begge sider af sundet, dels i 

 Svelviks by, dels i grustakene øst for sundet. Lagningen i 

 morænen her viser næsten gjennemgående fald udåd, mod syd, 

 i alle grustak i Svelviksmorænen, også på indre side af «Ryg- 

 gen". Dennes overfladeprofil sees af kartet; adskillige inter- 

 essante enkeltheder fra de ypperlige snit i Svelviksmorænen 

 kan bedre fremlægges ved en anden anledning. 



Disse moræner er således, — ligesom raerne — , i alle 

 fald til 150 m. høide o. h. afsat under hav, af bræelvene, hvis 

 vand pressedes frem under hav foran brækanten, der lå meget 

 længe omtrent ved samme sted. Bygningen minder i så hen- 

 seende nærmest om bygninger af „åsar", men beliggenheden 

 er endemorænernes; disse moræner, såvel som raerne, er ved 

 sin bygning at sammenstille med tværåsarue. Forståelsen af 

 deres dannelse frembyder dog mange vanskeligheder. 



Det fig. 8 efter et fotografi (af 1899) gjengivne snit af 

 grustaket i Svelviks by viser på grund af nedrasning kun 

 den øverste del i uforandret tilstand; lagningen er her meget 

 mere uredig end i den lavere, tidligere (1896 og 97) blottede 



') Tildels med indleininger af ler, som Asmorænen i Ås ifølge Bjørlyklce. 



