﻿138 KRISTIANIAF. SENGLACIALE OG POSTGLAC. NIVÅFORANDR. 



sjeldnere augitporfyriter og old red-sandstene; 

 siluriske hornfelser (fra Lier etc.) hyppige; 

 i mængde ganske overveiende alle slags yngre grani- 

 titer (også Rapakivi fra Drammensfeltet), apliter, hvaris- 

 porfyrcr (deriblandt fra feltet ved Nøste, Lierdalen). 



Af sjeldnere typer kan mærkes blokke af campionit, 

 dels fra Svartø og Frognø i Tyrifjorden, dels fra Gran. 

 Disse, såvel som blåkvartsblokkene, peger bestemt på en 

 transport først langs hele Randsfjordens dalrende, dernæst 

 langs Tyrifjordens og Holsfjordens rende udefter Lierdalen 

 og Drammensfjordens dal. — — — — 



Når morænerne af denne anden store morænerække 

 ikke er så sammenhængende som raet, da må dette utvivl- 

 somt skyldes den omstændighed, at de større nivådifferenser 

 raellem dalbund og fjeld på siderne med liøider op til over 

 300 meter på Hurumslandet og mellem Drammensfjorden og 

 Sande har gjort, at de allerede stærkt afsmeltede bræer ved 

 dette tidspunkt langs isranden hiol har dannet, istunger i dalene, 

 og ikke længer som under raernes dannelse har bredt sig 

 mere sammenhængende ud over. Mægtigheden af morænerne 

 af denne række er tildels ikke mindre, end raets mægtighed. 

 Således er Svelviksmorænens mægtighed, efter det af general- 

 staben optagne detailkart i målestok 1 : 25 000 ikke mindre 

 end 40 — 60 m. over havlinien og strax n. f. morænen er dyb- 

 den ca. 125 m. ^), så at den samlede høide af morænen her 

 fra havbunden til høieste kam må anslåes til mellem 150 og 

 190 meter., en ganske enorm mægtighed for en grusryg af 

 denne art, hvis afsætning selvfølgelig må betegne en meget 

 langvarig stilstand af isranden. Denne mægtighed bliver 

 endnu meget større, når man betænker, at Drammensfjorden 

 udenfor Svelvik er helt opgrundet ved alt det løse materiale^ der 

 er udshjllet foran bræranden, så dybderne her kun går op til 

 nogle få meter, medens dybet strax indenfor morænen er 66 

 favne (= c. 124 meter). En nøgtern beregning viser, at der 



M Dybderne er på kartet, efter søkartet, angivne i favne (1 favn 

 = 1.89 m.). 



