﻿140 KKISTIAMAF. SENGLACIALE OG POSTGLAC. NFVÅFORANDR. 



liggende fjorddyb ved bræerosien iidført af bræen, medens 

 denne lå bag moræneu. 



At fjorden er grnnd foran morænen kan derfor ikke 

 betyde andet, end at den er opgrundet ved af sætning af slam, 

 sand og grus foran randen af ishræen. 



Anslår vi dybden udenfor og indenfor morænen til om- 

 trent den samme (hvilket ikke er ganske rigtigt, da jo noget 

 større udgravning må have fundet sted bag morænen), så 

 skulde her mellem Drammensfjordens munding og morænen 

 være ophobet ca. IV4 km.^ af løst materiale; altså efter samme 

 regning som før, at heraf halvdelen er fra granititfeltet, i alt 

 ca. Vs km.-^ fra dette; lægges hertil Vs km.^ i selve morænen 

 fåes ^/s km.^ eller ca. 750 mill. m.*^ afskrabet fra gi'anititf eltet, 

 svarende til en afskrabning af ca. 3 m. fra den hele overflade af 

 dette. Det får bemærkes, at dette tal vistnok er vel høit 

 regnet, og derfor vistnok giver en maximumsgrense for ero- 

 sionen under det nævnte tidsrum. Hvis man også her vilde 

 antage en flere gange større erosion langs dalbunden, end 

 langs dalsiderne, komme man dog heller ikke derved til meget 

 store tal og i ethvert fald ikke til tal, som på nogen made 

 kan forklare den store forskjel i dybden indenfor og udenfor 

 morænen. 



I hvorvel således utvivlsomt erosionens arbeide har været 

 betragteligt, kan det efter min mening ikke være tvivlsomt, 

 at forskjellen mellem fjordens dybde indenfor og udenfor 

 moræneryggen ikke skjoldes tilsvarende større udgravning 

 bag morænen, men opfyldning foran samme. 



En aldeles analog betragtning kan efter min opfatning 

 også gjøres gjældende for sjøerne bag morænerne og særlig 

 sjøerne bag det epiglaciale trin. Det er ikke såmeget 

 den større erosion bag morænetrinnene, men den sålangt 

 større opfyldning foran disses stationer, som nivåforskjellig- 

 hederne væsenthg må henføres til. De bag de store moræne- 

 trin liggende fjord- eller sjøbassiner med sine større dyb er 

 strcekninger, hvor opfyldningen har været usædvanlig liden, på 

 grund af, at sålænge isen lå der og fyldte bassinerne, var 



