﻿188 KRISTIANIAF. SENGLACIALE OG POSTGLAC. NIVÅFORANDR. 



disse damme, selv om havet endnu for en kortere tid kunde 

 have adgang ind over dem, virke som tærskeler, der måtte 

 forårsage, at våndet bag dem ved den stærke opblanden med 

 brævand efter issmeltningen måtte blive ganske brakt og 

 snart fuldkommen ferskt. 



Her opstår da det spørgsmål: har Mjøsen, Hurdalsvand, 

 Randsfjord etc, på noget tidspunkt under den senglaciale 

 afsmeltning. været i forbindelse med havet, altså været virke- 

 lige „fjorde" ? Den almindelige opfatning hidtil har vistnok 

 gået i den retning, antagelig nærmest foranlediget ved G. 0. 

 Sars's fund af en række såkaldte „reliktf ormer", væsentlig 

 krustaceer, i Mjøsen, Hurdalsvand etc. 



Således har Kjerulf på kartbladet Eidsvold uden videre 

 betegnet lerafleiningerne omkring Vormen mellem Eidsvold 

 og Minne som „ sandler, tegller og mergeller i det fordums 

 marine felt". Også De Geer har fremstillet forholdet på 

 samme vis, idet på plancherne i hans fortræffelige værk „0m 

 Skandinaviens geografiska utveckling efter istiden" (tab. 4) 

 Mjøsen, E-andsfjord etc. er angivne som fyldte af hav; dog 

 har han på den anden side i texten herom udtalt sine tvivl^>. 



Det er nu vistnok i høi grad sandsynligt, at under maxi- 

 mum af nedsynkning de centrale dele af landet, særlig da 

 også Mjøsens omgivelser, må have været nedsunkne betydelig 

 mere end ca. 225 m. (høiden af grusterrainet foran sjøen) 

 under nuværende havflade og således måtte have været fj^ldt 

 af indtrængende havvand, om ikke dalens fyldning med bræ, 

 på den tid nedsynkningen var størst, havde hindret hav- 

 vandet fra at trænge ind. Spørgsmålet er imidlertid, om 



*) L. c. 108. „Sand och lerlager, som kunna antagas vara afsatta i 



fjordar — traffas i dessa trakter først på så låga nivåer, 



att det vil synas, som om isen hårstådes hindrat vattnet från att 

 førrandla dalarna till fjordar". Denne bemærkning udtalas også om 

 Mjøsen. 



Også dr. A. M. Hansen har, efter livad han har meddelt mig, uaf- 

 hængig af mig, i de sidste år kommet til den opfatning, at den 

 tidligere gjængse anskuelse om, at Mjøsen (Eandsfjord etc.) under 

 afsmeltningen efter det epiglaciale trin skulde have været en hav- 

 fyldt fjord, måtte ansees for tvivlsom. 



