﻿SAMMENL. MELLEM FAUNAN I MYAB. I SMÅLElSr. OG VED KRA. 301 



Og det yngre), men også det ældste og celdre arealer^ ja endog 

 en større del af det yngste arealer må være ældre, end selv de 

 øverste skjælbanker. 



Også M. Sårs har i dette punkt ikke forståt forholdet 

 mellem lerafleiringerne og skjælbankerne ganske rigtig, når 

 han antyder, at de senglaciale skjælbanker i Smålenene i sin 

 almindelighed skulde være dannede før det senglaciale ler på 

 Romerike og ved Mjøsen, medens forholdet for den overvei- 

 ende del er det omvendte; dog må det mærkes, at Sårs i 

 nogen grad har været inde på en rigtig tanke, når han an- 

 tager, at hævningen i den nordlige del af Kristianiafeltet 

 „efter al Sandsynlighed er foregaaet, efter at den sydlige Deel 

 af Christianias Stift, hvor de glaciale Skjælbanker er belig- 

 gende, allerede var steget op af Havet')". 



0. TorelP) har også her misforstået forholdet mellem de 

 senglaciale skjælbanker og lerlag, når han sammenstiller skjæl- 

 bankerne i Bohuslån, Dalsland, Vermland og det sydlige Norge 

 nærmest med yoldialeret, medens de, i alle fald i Norge, er 

 for en del samtidige med, men for største delen yngre end 

 arcaleret, og da naturligvis langt yngre end yoldialeret. 



Den omstændighed, at der på nivåer svarende til den 

 dybeste nedsynkning af landet i Smålenene, Jarlsberg og ved 

 Kristiania kun er fundet yderst sparsomme rester af skjæl, 

 medens der på et noget lavere nivå i Smålenene er fundet en 

 hel række tildels ganske mægtige skjælbanker^ synes at kræve en 

 særskilt forklaring. Det er muligt, at grunden hertil har 

 været den, at endnu under den største nedsynkning, under 

 den epiglaciale station af bræ.randen, drivis og kalvis langs 

 strænderne af fjorden har spillet en større rolle og hindret 

 trivselen af littoralfaunan, som tilfældet den dag i dag ofte er 

 i høiarktiske trakter (f. ex. langs Asiens nordkyst), medens 

 forholdet noget senere under den første del af stigningen i så 

 henseende må have været gunstigere. Men det er også 



^) Se: Foss. Dyrelevn. f. Quartærper." etc. p. 14. 

 2) Istiden I, 1. c p. 47- -48. 



