﻿354 KRISTIANIAF. SENGLACIALE OG POSTGLAC NIVÅFORANDR. 



Hvad Kristianiafeltet angår, så er nu forlioldet det, at 

 for den del af samme, der danner de nærmere omgivelser af 

 Kristiania, hidtil ikke er fremfundet skjælbanker mellem nivåer 

 svarende til ca. 35 — 40*^/0 af stigningen (forekomsten ved As 

 etc.) og nivåer svarende til omtrent 66%; det vil sige fra 

 det afsnit af hævningen, hvorunder landet steg fra 2/5 til ^/s 

 af den hele stigning ved Kristiania, er hidtil ingen rent litto- 

 rale skjælforekomster fremfundne. Derimod er lerlag, som må 

 antages at være afsat under dette tidsrum af stigningen, 

 kjendt fra en række forekomster i Kristianiadalen. 



For de sydligere dele af feltet, for egnene på begge 

 sider af Kristianiafj orden i Jarlsberg og Smålenene (i de syd- 

 ligste dele af Jarlsberg og Smålenene er dog hidtil for få 

 forekomster fremfundne) viser det sig nu omtrent det samme 

 forhold, at også her for det afsnit af stigningen, der ligger 

 mellem ca. 50% og ca. 62% af samme omtrent ingen fore- 

 komster af skjælbanker er kjendt; lerlagene er her endnu for 

 lidet studerede. 



Det viser sig fremdeles, at ved sammenligning af fore- 

 komster af samme procent af stigning, ca. 66%, i Jarlsberg 

 og ved Kristiania meget mindre forskjel er tilstede i faunan, 

 end for de høiere nivåers vedkommende; den forskjel, der er, 

 synes fremdeles at pege i samme retning som før, således at 

 banker ved Kristiania (f. ex. Dal på Næsodden) snarere viser 

 en lidt varmere fauna, end banker af samme stigningsnivå i 

 Jarlsberg (f. ex. Barkas — se herom nedenfor). Men for- 

 skjellen er nu så pas ubetydelig, at den muligens kunde tydes 

 som beroende på lokale forholde, noget som da i endnu høi- 

 ere grad gjælder banker fra endnu senere afsnit af stig- 

 ningen. 



Det synes derfor, dels på grund af mangelen på skjæl- 

 banker i Kristianiadalens nærmere omgivelser på nivåer mel- 

 lem 40 og 66% af stigningen, dels af faunistiske grunde, som 

 om stigningen i denne nordligere del af Kristianiafeltet under 

 dette tidsrum må være foregåt noget hurtigere end længere syd^ 

 hvor den ved denne tid ved Kristianiafj or dens midlere del må- 



