﻿554 KRISTIANIAF. SENGLACIALE OG POSTGLAG. NIVÅFORANDR. 



lag kun var lidet fossilførende (øverst tildels sand). Faunan 

 er, som det sees, fattig; arterne er sådanne som lever på 

 grundt vand, de jfleste på ca. 3 — 5 fv. (c. 5 — 10 m.) dyb. 

 Scrobicularialeret i det laveste lerstrøg i og omkring Kristi- 

 ania by er derfor antagelig dannet på en tid da strandlinien 

 lå ca. 5 -|- 5 = 10 m. høiere end nu, det vil sige, svarende til 

 ca. 95 ^/o af stigningen. 



De i scrobicularialeret optrædende arter forekommer vel 

 alle også i isocardialeret og skarpe grenser mellem disse ler- 

 afleininger findes ikke; det er navnlig mængdeforboldet af de 

 enkelte arter, der er forskjelligt, hvorhos det typiske isocar- 

 dialer vistnok er afsat på noget dybere vand, end scrobicu- 

 larialeret. At dette sidste ikke des mindre findes i endnu 

 ringere høide o. h., ja helt ned til under havets nivå, viser, 

 at det er yngre end isocardialeret og i virkeligheden går helt 

 over i de rent recente lerafleininger. Det er vel også tvivl- 

 somt om isocardia cor har levet ved Kristiania så sent som 

 under dannelsen af scrobicularialet. I Oslo (på Sørengen) læg- 

 ger scrobicularialeret sig over isocardialeret og viser sig også 

 derved tydelig yngre end dette. 



Også udenfor Kristianiadalen er scrobicularialeret tilsva- 

 rende lerlag fra det aller sidste afsnit af den postglaciale tid 

 kjendt, men hidtil lidet studeret. Det må dog erindres, at 

 scrdbiciilaria piper ata selv er en nokså lokalt optrædende form, 

 som ikke netop kan ventes at forekomme overalt på fore- 

 komster i Kristianiafeltet, svarende i tid til det ovenfor be- 

 skrevne scrobicularialer fra selve Kristianiadalen. 



I Bohusldn findes ler svarende til scrobicularialeret blandt 

 de alleryngste af Olbers som „cardiumlera" og „ostræalera" 

 udskilte lerafleininger. Jeg undersøgte sammen med amanu- 

 ensis Øyen sommeren 1900 nogle herhén hørende forekomster 

 i Gøtaelvens dal. Et sådant yngre postglacialt ler fandtes 

 opsluttet ved gravninger i anledning af anlæg af en større 

 fabrik (glasbruk), straks n. for Nols jernbanestation ca. 25 km. 



