﻿656 KRISTIANIAF. SENGLACIALE OG POSTGLAC. NIVÅFORANDR. 



fortjener forøvrigt at bemærkes, at Malm anfører scrohicularia 

 piperata også som levende ganske almindelig i Grøtaelvens 

 mundiug. 



Ler, som antagelig svarer til scrobicularialeret omtales af 

 Joh. Petersen (1. c. p. 147) fra Havelse, Odensefjord o. il. st. 

 ved Kattegats kyster. 



I den nordlige del af Jylland, særlig i Vendsyssel er ifølge 

 Jessen (1. c. p. 307) ler med scrohicularia piperata meget ud- 

 bredt i ringe høide o. h. ; i alle fald de lavestliggende af disse 

 forekomster, hvis fauna nære svarer til det norske scrobicu- 

 larialers, turde antagelig også i tid svare til dette. 



Langs Norges syd- og vestkyst er de alleryngste postgla- 

 ciale lerafleininger ikke nøiere studerede. Muligens svarer 

 det yngste ler ved Trondhjem (her er scrohicularia piperata selv 

 fundet af M. Sårs ved Baklandet) delvis til scrobicularialeret 

 i Kristianiadalen, medens den ældre del af det svarer til iso- 

 cardialeret. 



Oversigt over den yngste postglaciale molluskfauna (i de 

 lavere tapesbanker og scrobicularialeret). 



Liden jeg afslutter behandlingen af de yngste postglaciale 

 afleininger ved en sammenligning med den nulevende fauna 

 i Kristianiafj orden og ved nærmeste tilstødende kyster, er det 

 af interesse at få en oversigt over sammensætningen af den 

 molluskfauna, som antagelig har levet i fjorden ved den tid, 

 da hævningen af landet netop var afsluttet. 



Jeg har derfor med benyttelse af det mig tilgjengelige 

 materiale søgt at sammenstille de nu kj endte arter af skal- 

 dækte mollusker fra de yngste postglaciale afleininger i den 

 tabel, som nedenfor følger. 



I denne tabel er opregnet de arter, der må have levet i 

 Kristianiafj orden og de nærmeste omgivelser (så langt som til 

 Kragerø) ved slutningen af den postglaciale tid; arterne er dels lit- 

 torale, dels sublittorale, hvorhos enkelte former fra dybere vand, 

 der med sikkerhed vides at have levet i fjorden under den senere 



