﻿SAMMENL. MELL. KRAFJ. POSTGLAC. OG NULEV. MOLLUSKF. 6l5 



redning viser, endvidere med bestemthed på, at allerede under 

 tiden for afsætningen af isocardialeret og de øvre tapesbanker 

 (mBd tapes decussatus) klimatet — eller i alle fald havvandets 

 temperatur ved Kristianiaf jorden — må have været vel så 

 mildt som nu, — det vil sige på en tid da ^A— Vs af stigningen 

 var tilendebragt; endvidere fremgår, at dette milde klima an- 

 tagelig har holdt sig i det væsentlige uforandret også en læn- 

 gere tid under resten af hævningen, idet forst under dennes 

 seneste del indtræder nogen forandring, for så vidt som nogle 

 af de sydligste former da allerede er forsvundne (særlig tapes 

 decussatus, phol as candida etc), medens endel af de øvrige først 

 er forsvundne fra vor sydkyst og tildels er erstattede med 

 koldere former i en tid, der falder sammen med afslutningen 

 af hævningen. 



I hovedsag har dette resultat, som fremgår af studiet 

 af moUuskfaunan i Kristianiaf eltet i postglacial og recent tid, 

 nemlig at klimatet under den senere del af den postgla- 

 ciale tid må have været noget mildere end nu, allerede været 

 kjendt før ; allerede M. Sårs har 1865 pegt på, at flere af den 

 postglaciale faunas sydlige arter {tapes decussatus og pholas can- 

 dida) nu er forsvundne fra vor kyst, men sluttede dog ikke 

 deraf, at klimatet har været mildere i). 18Q6 -på-pegte Areschoug, 

 at klimatet i Skandinavien under den postglaciale tid må have 

 været mildere end nu, under henvisning til en tidligere større 

 udbredelse af trapa natans, acer campestre, Hex etc. Også har 

 Nathorst^) pegt på, at der under postglacial tid over store dele 

 af den nordlige halvkugle har hersket et mildere klima end 

 nu, særlig i Skandinavien, på Island, Grønland, Spitsbergen og 

 i Canada. Også A. Blyit var i sine studier over indvandrin- 

 gen af Norges flora kommet til et lignende resultat for Nor- 

 ges vedkommende. 1888 leverede Joh. Petersen^) ved sin sam- 



1) Han siger tvertimod at alt tyder på „at vort Lands Glima i hiin 

 Tid ikke var synderlig forskjelligt fra nuomstunder eller i alle Fald 

 kun ubetydeligt koldere". 



^) A. G. Nathorst. Nya bidrag til kannedomen om Spitsbergens kårl- 

 væxter etc. K. Sv. Vet. Akad. Handl. B. 20, no. 6; p. 63 (1883). 



^) Joh. Petersen „0m de skalbærende molluskers udbredningsforholde i 



