﻿SAMMENL, MELL. KRAFJ. POSTGLAC. OG NULEV. MOLLUSKF. 621 



(under afsætningen af de lavere tapesbanker) omgivelserne af 

 Kristianiafj orden har været befolket af et yngre neolitisk sten- 

 aldersfolk, og at dette har levet her indtil en tid, da landet 

 allerede på det nærmeste var hævet til samme høide som nu; 

 at dette folk er indvandret fra syd af, fra Danmark, over 

 Skåne og Vestsverige, og at det har været stamfædre for den 

 nu omkring Kristianiafj orden herskende blonde langskallede 

 race, turde efter alt som hidtil foreligger være sandsynhgt, om 

 end ikke tilfalde bevist. 



Samtidig med dette yngste stenaldersfolk er da muligens 

 også granen indvandret, ihvorvel det er muligt, at dens ind- 

 vandring er af endnu senere datum. Derimod er indvandrin- 

 gen af mya arenaria og adskillige den ledsagende former af 

 marine mollusker maske endnu senere end den yngste neo- 

 litiske stenalder ved Kristianiafj orden. 



Det ligger udenfor dette arbeides opgave at gå nøiere ind 

 på indvandringen af flora og fauna i sin helhed, under den 

 langsomme ændring af klimatet efter ratiden; den store række 

 spørgsmål af almen og speciel art, som her endnu venter på 

 sin løsning, vil måtte optages særskilt og kunde ikke få plads 

 i dette arbeide, hvis omfang alligevel er voxet langt udover, 

 hvad jeg oprindelig havde tænkt. 



I Sverige er gjennem de svenske geologers undersøgelser 

 allerede tilveiebragt et betydeligt materiale til belysning af 

 indvandring af såvel fauna som flora; særlig for florans ved- 

 kommende har en række fortræffelige arbeider af A. G. Na- 

 thorst, Gunnar Andersson'^), J. R. Sernander o. fl. udredet ho- 

 vedtrækkene og mange enkeltheder med hensyn til dens ind- 

 vandring, men også for faunans (landfaunans) vedkommende^) 

 er her kunskaben langt mere fremskreden, end tilfældet er 

 i Norge. Vistnok indeholdes for florans vedkommende adskil- 

 lige oplysninger af interesse navnlig i A. Blytts arbeider; men 

 Blytts undersøgelser over florans indvandring var dog i så over- 



Særlig hans arbeide „ Svenska våxtvårldens historia" Stockholm 1896. 

 -) Se f. ex. Nathorsfs udmærkede fremstilling i hans „Sveriges geo- 

 logi", p. 293—311 (Stockholm 1895). 



