﻿624 KRISTIANIAF. SENGLACIALE OG POSTGLAC. NIVÅFORANDR. 



dem^) viser, at deres dannelse må have tåget overordentlig lang 

 tid, maske lettelig nogle tuseud år, om man end ikke kan gå 

 til sådan overdrivelse som dr, A. M. Hansen' b^ når han anslår 

 kjøkkenmøddingtiden til at have varet 30—40 tusend år.^) 

 Også den yngre neolitiske stenalder i norden med sine effcer- 

 ladte tusender af redskaber og sine gang på gang ændrede 

 begravelsesskikke må vistnok med god grund antages at kunne 

 have varet maske et par tusend år. 



En støtte for denne antagelse om, at den (ældre og yngre) 

 neolitiske stenalder i norden meget vel kan have varet 

 mindst 4400 — 5100 år (eller mere rundt 4 — 5000 år) må det også 

 siges at være, at landets hævning under afsætningen af de 

 øvre og nedre tapesbanker, ved Kristianiafjorden ca. 40—50 m., 

 meget rimelig kan tænkes at have krævet mindst 4—5000 år; 

 denne stigning vilde her nemlig svare til en hævning af 

 ca. 1 m. pr. århundrede eller ca. 1 cm. årlig. Erindres det nu, 

 at her indenfor dette afsnit af hævningen findes sJcjælbanJcer 

 omtrent i alle nivåer, og at enkelte af disse er temmelig 

 mægtige, bestående af millioner eller rettere milliarder af op- 

 smulrede skjæl i lag af op til flere meters tykkelse, så er 

 det åbenbart, at en hævning af gjennemsnitlig 1 m. pr. år- 

 hundrede må ansees for nogenlunde rimelig; ifølge skjælban- 

 kernes vidnesbyrd kan hævningen i alle fald neppe have fore- 

 gåt hurtigere. Det må derfor siges, at Ekholms antagelse om, 

 at den tidligere del af tapeetiden, det vil sige den ældre neo- 

 litiske stenalder i norden, kan regnes at have ligget en tid af 

 mindst ca. 8 — 9000 år tilbage, en tid der falder sammen med 

 det sidste minimum af jordaxens hældning mod ekliptiken, 

 må ansees for rimelig og sandsynlig.^) 



^) Således havde Meilgårddyngen en mægtighed af 8', og beregnedes 

 af Sehested at „have indelioldt c. 103 400 bearbeidede Stykker" {Sophus 

 Muller, „YoT Oldtid". Kjøbenhavn 1897, p. 13-14). 



^) Dr. A. M. Hemsen „Menneskeslægtens ælde", p. 495. 



^) Jeg anser det ifølge den ovenfor i dette arbeide fremlagte udvik- 

 ling for aldeles overflødigt yderligere at gjendrive dr. A. M. Hamen's 

 hypoteser om en bebyggelse i Norge så gammel som fra ratiden, 

 og om at kjøkkenmøddingfolket skulde være interglacialt, ligeså 



