﻿626 KRISTIANIAF. SENGLACIALE OG POSTGLAC. NIVÅFORANDR. 



har bl. a. også N. 0. Holst sluttet sig til denne antagelse af 

 to efterglaciale landsænkninger i det sydbaltiske område og 

 leveret nyt materiale til bevis for ^ancylussænkningen''''^). 



Hvad Norge angår er hidtil ikke fremlagt noget sikkert 

 bevis for enten en eller flere landsænkninger i postglacial tid, 

 idet i så henseende hverken forholdene ved Gravens vand i 

 Hardanger eller det af Hamherg beskrevne profil fra Værdals- 

 skredet på nogen made kan ansees for afgjørende. I almin- 

 delighed har da også norske kvartærgeologer (som A. Blytt, 

 A. M. Hansen'^) o. fl.) anset det som sandsynligst, at ingen 

 postglacial landsænkning har fundet sted i Norge. 



I det her foreliggende arbeide er der ovenfor intet nævnt 

 om sænkninger efter den epiglaciale tid; i den hele fremstil- 

 ling af landets stigning i Kristianiafeltet er emnet udviklet 

 uden hensyn til mulige osoillationer, mulige afbrydelser ved 

 stilstand i stigningen eller ved sænkninger. 



Det skal dermed ingenlunde være udtalt noget bestemt 

 om, at ikke sådanne osoillationer, en eller flere, kan have 

 fundet sted; til bestemt afgjørelse af herhen hørende spørgs- 

 mål er det for tiden foreliggende materiale utvilsomt util- 

 strækkeligt. For den, der giver sig det besvær at følge den 

 ovenfor fremlagte beskrivelse af det hidtil foreliggende mate- 

 riale af kjendsgjerninger, vil det som for mig selv stå klart, 

 at der er meget betydelige huller i vor kunskab. Som nogen- 

 lunde tilfredsstillende for afgjørelsen af de store træk af de 

 inden Kristianiafeltet stedfundne nivå- og klimatforandringer 

 kan vel ansees materialet for tidsrammet fra ratiden til den 

 epiglaciale tid, ligeså materialet for en karakteristik af det 

 første afsnit af hævningen (de øvre myabanker etc), dernæst 

 særlig det betydelige materiale fra den postglaciale tid (fra 

 afsætnlngen af de øverste ostræabanker til de laveste tapes- 

 banker og tilhørende lerlag). 



1) Sv. geol. unders. Ser. C. No. 180 (1901). 



2) Se f. ex. Dr. A. M. Hansen. „Menneskeslægtens ælde" (1899), p. 

 276—279. 



