﻿H. NOG. SÆNKN. FUND. ST, I KRA.FELT. U. ELL. UMID. F. TAPEST. 637 



De iagttagelser, som hidtil kan anføres fra Kristianiafeltet 

 for en stedfunden postglacial sænkning svarende til littorina- 

 sænkningen i det baltiske område, kan ligesåvel tydes ved 

 antagelse af en tid med noget stærkere nedbør (umiddelbart ?) 

 før tapestiden; i Drammensdalen, Glommendalen og Skiens- 

 elvens dal lian muligens en ganske ubetydelig sænkning have 

 fundet sted, i Kristianiadalen er til og med en sådan neppe 

 antagelig. 



Hvorvidt en postglacial sænkning svarende til littorina- 

 sænkningen har fundet sted i den allersydligste del af Kri- 

 stianiafeltet og ved nærmest tilstedende kyst (f. ex. ved Kra- 

 gerø etc.) må endnu ansees som ganske usikkert. 



I sit udmærkede arbeide „0m Skandinaviens geografiske 

 utveckling efter istiden" har G. De Geer gi vet en oversigt 

 over nivåforandringerne under den postglaciale sænkning i 

 Skandinavien og derunder også redegjort for sin opfatning af 

 forholdene i Kristianiafj ordens omgivelser under den tid, da 

 det nordlige Danmark og Syd-Sverige efter at have været 

 hævede over havet atter sank under hav (littorinahavet i Øster- 

 sjøn, kjøkkenmøddingtiden, tapes-ostræa-bankerne i Danmark). 

 Han har derunder anført^): „Sålunda stod Kristianiafjordens 

 inre del åfven genom Bundefjorden, forbi As, i forbindelse 

 med hafvet. En annan betydande fjord med flera mynninger 

 stråckte sig våster derom genom Dramsålfven och Ekernvan- 

 det ånda upp i sjon Tyrifjord, som derfor i rått sen tid gjort 

 vårkligt skål for sitt namn". 



Denne opfatning af forholdene omkring Kristianiafjorden, 

 som også er udtrykt på pl. 6, der ledsager afhandlingen, går 

 ud fra, at landet ved Kristiania ved denne tid lå c. 75 meter 

 lavere end nu, og ved Iddefj orden og ved Kragerø ca, 50 m. 

 lavere end nu. 



') L. c. p. 132. 



