﻿638 KRISTIANIAF. SENGLACIALE OG POSTGLAC. NIVÅFORANDR. 



De Geer har herved åbenbart fulgt de ældre angivelser 

 af M. Sårs, Bjørlyhke (?) etc. om høiden af den såkaldte „post- 

 glaciale" strandlinie. Efter den opfatning, som ovenfor er 

 gjort gjældende, er dette imidlertid vistnok _, ikke berettiget, 

 da grensen for det postglaciale hav, ved hvis kyst tapesban- 

 kerne afsattes, ved Kristiania neppe lå høiere end ved 55 (60) 

 meters kurven og ved Kragerø neppe over 35 m. (?). Der har 

 således under denne tid ikke været nogen forbindelse mellem 

 Bundefjorden og Kristianiafj orden over As, men derimod vist- 

 nok et ganske trangt sund mellem Brevik og Asen ved Bun- 

 defjorden over Dal og Bråten til Hallangspollen n. f. Drøbak, 

 så at Næsodlandet var en ø. Derimod var ikke, som på De 

 Geer^sk&rt fremstillet, landet mellem Drammensfjorden og Sande 

 en 0, ligesålidt som landet mellem Sande, Drammensdalen og 

 det gamle dalføre fra Ekern over Vivestad, Høijord, Annebu, 

 Arendal til Tønsberg. Havet gik nemlig vistnok over Dram- 

 mensdalen op i Ekern (14 m. o. h.), muligens også op i Bergs- 

 vand (38 m. o. h.) og gik fra sydsiden af fra Tønsberg helt 

 op i Vivestad, men ikke over vandskillet mellem Ekern og 

 Vivestad; ligeså kan havet neppe ved denne tid være nået op 

 i Tyrifjorden (64 m. o. h.) 



Har den af De Geer angivne udbredelse af havet i Kri- 

 stianiafeltet under tapestiden end ikke fundet sted under 

 dette tidsrum, så har i ethvert fald under afsætningen af de 

 øverste østersbanker havet nået så høit op som på De Geer^s 

 kart angivet. 



2. Har nogen sænkning svarende til ,,ancylussænkningen" r 

 det baltiske område fundet sted i Kristianiafeltet? 



Lod det sig med hensyn til spørgsmålet om en sænkning 

 svarende til „littorinasæ.nkningen" med temmelig stor sandsyn- 

 lighed afgjøre, at nogen sådan ikke har fundet sted i Kri- 

 stianiadalen, så stiller det svar som må gives med hensyn til 

 spørgsmålet, om hvorvidt en sænkning svarende til „ancylus- 



