﻿642 KRISTIANIAF. SENGLACIALE OG POSTGLAC. NIVÅFORANDR. 



ringen er helt fossilfrit, fandtes ca. 1 m. under overfladen 

 et tyndt 0.1 — 02 m. tykt sandlag i profilets hele længde. 



Øverst kom et tyndt muldlag." 



Forholdene, som jeg ved et senere besøg sammen med 

 prof Helland fandt overensstemmende med Øyens beskrivelse, 

 er i det væsentlige analoge med dem ved Grorud ; under 

 et på grundt vand afsat mytilusler^), derover et åbenbart på 

 dybere vand afsat ler med area glacialis, porilandica lenticula 

 etc. Spørgsmålet er her som ved Grorud; er denne lagfølge 

 oprindelig, eller sekundær? 



Ved Grorud findes ifølge BjørhjkJces egen fremstilling, 

 forhold, der antyder at det overliggende dybvandsler med 

 sine fossiler sekundært ved udglidning er kommet ovenpå 

 mytilusleret. Ved Etterstadskj æringen er det bevist, at denne 

 tydning er den eneste mulige for at forklare leiningsforhol- 

 dene. Ved Solberg må spørgsmålet foreløbig lades ubesvaret. 



Men sikkert nok er det, at man må være meget forsigtig 

 med af en lagfølge, som den ovenfor fra Solberg beskrevne 

 at slutte uden videre, at den er oprindelig; thi udglidninger 

 er i Kristianiadalen meget hyppige og ikke altid lette at er- 

 kjende. I regelen lader det sig allerede af de forstyrrede 

 lagringsforholde med lethed vise, at det overliggende ler er 

 kommet på sin plads ved udglidninger; det er da a priori 

 sandsynligst, at forklaringen er den samme også der, hvor et 

 utilstrækkelig blottet profil ikke tillader umiddelbart at af- 

 gjøre forholdet. 



1 virheligheden har nemlig udglidninger af høitreliggende 

 lerlag over lavere ierrain i Kristianiadalen været overmåde hyp- 

 pige; det er også rimeligt at så måtte være tilfældet. Det 

 er ganske naturligt, at betydningen af dette forhold hidtil 

 ikke har gjort sig videre gjældende i den nordiske glacial- 

 litteratur, der væsentlig omfatter publikationer fra svenske 

 og danske forekomster; det er nemlig rimeligt nok, at på det 

 danske og sydsvenske sletteland og i de lavereliggende svenske 



') Hvad der ligger under dette er ikke kjendt ved Solberg, da profilet 

 ikke skar dybere ned. 



