﻿SPØRGSMÅLET OM KLIMATISKE OSCILLATIONER 649 



derfor her ikke plads for nogen auden vexling, end en jevn 

 tiltagen af temperaturen under den postglaciale tid helt til 

 henimod slutten af hævningen og så derefter en aftagen i re- 

 cent tid. Der synes ikke at bli plads for den subhoreale og den 

 subatlantisTce ])enoå6, som. Blytfs skema, kræver for den seneste 

 del af hævningen. Spørgsmålet er da her, hvor stor vægt 

 der kan tillægges molluskfaunans vidnesbyrd? Efter min op- 

 fatning må der tillægges dette ikke ringe betydning, thi mol- 

 luskfaunans sammensætning skifter vistnok meget sensibelt 

 med havvandets temperatur (og saltgehalt etc), som atter må 

 øve afgjørende indflydelse på klimatet. Jeg skulde derfor tro, 

 at så væsentlige vexlinger, som ombytningen af et fugtigt 

 varmt atlantisk klimat med et tørt kjøligere subborealt og 

 dette atter med et fugtigt, varmere subatlantisk, neppe kan 

 have fundet sted uden at moUuskfaunan skulde vise nogen an- 

 tydning deraf. Da dette med bestemthed kan siges ikke at 

 være tilfældet med Kristianiafeltets postglaciale banker, tror 

 jeg man gjør rettest i at gå ud fra at disse klimatvexlinger 

 ikke har fundet sted; har de fundet sted må forskjellen af 

 klimatet under disse vexlinger i ethvert fald have været så 

 liden, at de kun kan tilskrives en ganske underordnet be- 

 tydning. 



Har klimatiske oscillationer fundet sted i det sydlige 

 Norge .efter den e^i^f^aaaZe {BlyWs suhglacialé) tid, må disse såle- 

 des have optrådt i tiden mellem m«/a^/(?tfw {Bly tts suharktisJce -periode) 

 og ostræa-tapesbankernes afsætning {Blytts atlantisJce periode). 

 Dette er just det tidsrum siden istiden, hvorom molluskfaunans 

 vidnesbyrd er mindst tilstrækkeligt og hvorom vi for tiden i det 

 hele ved mindst, — det tidsrum, der i alle fald for den væsentlig- 

 ste del falder sammen med ancylustiden i det baltiske område. 

 Det er muligt, at for dette tidsrum virkelig i alle fald en kli- 

 matisk oscillation har fundet sted, hvad også undersøgelserne 

 over dette tidsrum i det baltiske område synes at åbne en 

 mulighed for. Her er derfor et område for fortsatte undersø- 

 gelser, som forhåbentlig ikke vil lade for længe vente på sig; 

 indtil videre turde det være forsigtigere på norsk side kun at 



