4 Mocsáry Sándor 



hosszú szőrszálakból van megrakva {Apis, Bombus) : másoknál a 

 a czombon és lábszárakon hosszú szőröket, inkább szőrpamat van 



(Podalirius, Eucera, Anthrena), s azért ezeket lábongyüjtőhiek 

 (Scopulipedes) nevezik ; ismét másoknál e czélra a has hosszú 

 szőrszálakkal megrakott s a miatt hasongyüjtőkneJc (Dasygastrae) 

 mondatnak, ezeknél a hátsó lábak szőrössége nem jön tekintetbe, 

 valamint az utolsó osztálynál, az élősdieknél sem, melyeknél a 

 has es hátsó lábszárak többé-kevésbbé kopaszok. 



A természet folytonos testvérharcz színhelye : egyik állat 

 a másiknak ellensége, s egyiknek a halála a másiknak ad életet, 

 [gy van ez a méhteleknél, hol a gyűjtőméheknek legnagyobb el- 

 lenségei saját vérrokonaik : az élősködő vagyis kakukméheJc, melyek- 

 nek gyüjtőkészülékük nincsen. Hogy tehát saját nemeiknek és 

 fajaiknak fennmaradását biztosíthassák, valóságos csempészetet 

 űznek. Petéiket ugyanis a magánéltű gyüjtőméhek sejtjeibe rak- 

 ják, miután azok az álczák részére táplálékkal már el vannak látva. 

 Rendesen ezek tarsaságában vannak, vagy fészkeik közelében 

 tartózkodnak s várják, míg a tulajdonosnő fészkét elhagyja s a 

 távollétet felhasználva, petéiket a már eleséggel ellátott fészekbe 

 csempészik. Az élősködő petéi sokkal előbb kelnek ki, gyorsan 

 fejlődnek s a íészeképítő áiczáinak kikelése előtt már felemész- 

 tik az ezek részére rendelt táplálékot, úgy hogy ezeknek éhen 

 kell halniok. Egy sejtben sohasem lehet két álczát vagy bábot 

 találni, mert kettőnek az eleség kevés volna. 



Az összes méhteleket illetőleg még megjegyzem, hogy a 

 hímek jobbára karcsúbbak, csápjaik rendesen hosszabbak, színe- 

 zetük is a nőstényekétől sokszor egészen eltérő, s mert fulánkjuk 

 nincsen, az őket ismerő búvár már szabad kézzel leveszi a virá- 

 gokról, a hol egyenkint vagy csoportokban alusznak. Sőt vannak 

 apróbb fajok, melyek a virágok bokrétájába rejtőznek s a virág 

 őket szirmai közé zárja. (Eriades,) 



Midőn a méhtelek a méz s a virágpor gyűjtésével foglal- 

 koznak', a virágport szőrös testűkkel egyik virágról a másikra 

 viszik, és ekként a virágok termékenyítését eszközlik. E te- 

 kintetben tehát a méhfélék nagyon hasznos állatok s a természet 

 nagy gazdaságában fontos tényezők. 



* 



A méhfélék egyes, nagyobb számú fajokat magában fog- 

 laló nemeinek földrajzi elterjedését illetőleg, a szakbúvárokat 

 talán érdekelni fogja az alábbi összeállítás. 



1. Apis meltifica-t, mint fentebb említettük, az angolok a 



